natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad makroregionai suderina galimybes optimaliai spręsti tam tikrame regione iškilusius sunkumus su galimybe veiksmingai ir efektyviai panaudoti kiekvienam regionui prieinamas tam tikras priemones ir išteklius;
Considers that macro-regions combine the potential to optimise the response to the challenges appearing in a given region; with that of using the particular opportunities and resources of each region in an effective and efficient way;
ragina Europos Komisiją analizuoti pirmuosius rezultatus ir patirtį, įgytą įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, kurie padės planuojant reikiamus išteklius ir makroregioninių strategijų finansavimo metodus ir padės šios strategijos pavyzdį naudoti kaip kitų makroregioninių strategijų bandomąjį projektą siekiant įrodyti jų funkcionalumą; vis dėlto pabrėžia, kad makroregionų plėtra – iš esmės papildoma priemonė, kuria neturėtų būti siekiama pakeisti pavienėms vietos ir regionų programoms kaip finansavimo prioriteto skiriamo ES finansavimo;
Calls on the European Commission to analyse the first results and experiences in connection with the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, which will help to map out possible sources and methods for financing macro-regional strategies and help in using the example of the Strategy as a pilot project for other macro-regional strategies to demonstrate their functionality; stresses however that the development of macro-regions is essentially of a complementary nature and should not aim to replace EU financing of individual local and regional programmes as a funding priority;
atkreipia dėmesį į tai, kad, turėdama mintyje naudą makroregioninėms strategijoms, kurios galbūt bus rengiamos ateityje, Europos Komisija turi spręsti savo nuosavų išteklių klausimą tam, kad galėtų tikėtis strategijų, parengtų atsižvelgiant į atitinkamų regionų teritorinius ypatumus, užtikrinančių dalyvaujančioms valstybėms narėms naujas idėjas, susijusias su visai Europai svarbiais klausimais, ir remiančių jas rengiant strategiją; ragina Europos Komisiją imtis koordinatorės vaidmens ir prižiūrėti, kaip įgyvendinamos šios strategijos, persvarstyti naujus prioritetus ir numatyti išteklių specialiems poreikiams ir kompetencijos reikalavimams patenkinti, ir kartu vengti darbo dubliavimo;
Draws attention, for the benefit of possible future macro-regional strategies, to the need for the European Commission to resolve the issue of its own resources in order to be able to anticipate such strategies on the basis of the territorial specificities of the regions concerned, providing the participating Member States with fresh ideas concerning topics of European interest and supporting them in drawing up a strategy; calls on the European Commission to supervise the implementation of these strategies by acting as a coordinator, rethinking new priorities and devoting resources according to specialised needs and expertise requirements, while avoiding duplication of work;
atsižvelgdamas į poreikį atlikti tarpinę Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo analizę, ragina Europos Komisiją detaliai parengti konkrečias projektų vertinimo priemones ir kriterijus, taikant rodiklius, užtikrinančius palyginamumą;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;
ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir savo narius atsakyti į klausimus, kokio pobūdžio turi būti makroregionų strategijos, kaip jas būtų galima vienodai taikyti (kaip atskiras programas ar įgyvendinant sanglaudos politiką), kas ir kaip turėtų jas įgyvendinti, ir kokie turėtų būti jų finansavimo šaltiniai, kad būtų išvengta nereikalingo Bendrijos skiriamo finansavimo didėjimo ir suskaidymo, visų pirma atsižvelgiant į strategiją ’ES 2020’, ES biudžeto peržiūrą ir diskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos;
Calls on the European Commission, the Member States and its own members to find answers to the questions concerning the nature of macro-regional policies and how they could be treated equally (separately or as part of cohesion policy), who should implement them and how, and with what sources of funding they should be financed in order not to create unnecessary multiplication and fragmentation of EU funding, in particular in the context of the EU2020 Strategy, the EU budget review and the debate on the future cohesion policy;
pabrėžia, kad papildoma Europos makroregionų nauda – didesnis tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas, ir todėl Europos teritorinio bendradarbiavimo programos, skirtos tarptautiniam, tarpvalstybiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui, yra svarbus veiksnys įgyvendinant makroregionų tikslus; be to, siūlo Baltijos jūros regiono strategiją laikyti Europos Sąjungos strategija, paremta keliomis Europos Sąjungos politikos sritimis, kuri turėtų turėti apibrėžtą terminą ir tikslus; atsižvelgiant į horizontalų strategijos pobūdį, ji galėtų būti laikoma makroregionų strategija, o jos koordinavimas galėtų būti vykdomas įgyvendinant regionų politiką;
Emphasises that the European added value of macro-regions lies in greater cooperation between states and regions, which is why the European Territorial Cooperation Programmes for cross-border, transnational and inter-regional cooperation represents an important element in implementing the macro-regions’ aims; furthermore proposes that the Strategy for the Baltic Sea Region should be regarded as a European Union strategy, based upon several EU policies, which should have a defined time frame and goals; given its horizontal nature, the strategy could be treated as macro-regional and its coordination brought under regional policy.
mano, kad plataus masto, kaip antai makroregionų, strategijų vystymas turėtų padėti stiprinti Europos politikos bendresnio įgyvendinimo vaidmenį vietos ir regioniniu lygmenimis;
Believes that the development of large-scale strategies, such as macro- regional strategies, should contribute to enhancing the role of the local and regional level in the implementation of EU policy more generally;
ragina įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, taip pat būsimas makroregionines strategijas, gerinti Europos Sąjungos ryšius su valstybėmis, nepriklausančioms ES, ypač įgyvendinant plataus masto projektus, kurie gali turėti didelės įtakos aplinkai; be to, ragina ES ir nepriklausančias ES valstybes bendradarbiauti siekiant sustiprinti regiono saugumą ir remti kovą su tarpvalstybiniu nusikalstamumu;
Calls for improvement, in the context of the Strategy for Baltic Sea Region as well as of the future macro-regional strategies, of the relations between the European Union and the non-EU states, particularly in the implementation of large-scale projects with significant environmental impact; furthermore, calls for cooperation between the EU and non-EU states to strengthen security within the region and support the fight against cross-border crime.
ypač atkreipia dėmesį į Kaliningrado srities, kurią supa ES valstybės narės, statusą; pabrėžia poreikį skatinti socialinę ir ekonominę šio regiono, kaip vadinamųjų vartų ar bandomojo regiono glaudesniems ES ir Rusijos santykiams užtikrinti, vystymą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas, švietimo ir kultūros įstaigas bei vietos ir regiono valdžios institucijas;
Specifically notes the status of the Kaliningrad Oblast enclave, which is surrounded by EU Member States; emphasises the need to stimulate social and economic development in this region, as a ’gateway’ or ’pilot’ region for a closer EU-Russia relationship involving NGOs, educational and cultural institutions and local and regional authorities;
mano, kad naujame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime su Rusija reikėtų atsižvelgti į bendradarbiavimą Baltijos jūros regione; palankiai vertina Komisijos ir regiono valstybių narių pastangas bendradarbiauti su Rusija daugelyje sričių, kaip antai transporto linijos, turizmas, tarpvalstybinė grėsmė sveikatai, aplinkos apsauga ir prisitaikymas prie klimato kaitos, aplinka, muitinių ir sienų kontrolė, ir ypač energetikos klausimai; mano, kad šiuo požiūriu bendros ES ir Rusijos erdvės bus naudingos, ir ragina Rusiją tokiu pat mastu prisidėti prie šio bendradarbiavimo;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation;
pabrėžia poreikį mažinti šio regiono priklausomybę nuo Rusijos energijos; palankiai vertina Europos Komisijos pareiškimą dėl poreikio labiau sujungti regiono valstybių narių elektros energijos tinklus ir labiau įvairinti energijos išteklius; atsižvelgiant į tai, ragina teikti didesnę paramą suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalams steigti;
Stresses the need to reduce the region's dependence on Russian energy; welcomes the European Commission's statement on the need for more interconnections between Member States in the region and greater diversification of energy supplies; calls in this regard for increased support for the creation of LNG ports;
mano, kad siekiant veiksmingai apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę reikėtų sudaryti susitarimus su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurių teritorijos sudaro dalį strategijos apimamų funkcinių sričių, tam, kad jos galėtų puoselėti tas pačias vertybes, naudotis tokiomis pat teisėmis ir atlikti tokias pat pareigas, kokios nurodytos atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose;
Believes that in order to achieve an effective protection of the environment and of biodiversity, agreements should be reached with the non-EU states that are part of the functional areas interested by the strategies, so that they can share the same values, rights and duties contained in the relevant European Union legislation;
mano, kad Baltijos jūros regiono bendradarbiavimas turėtų būti laikomas prioritetu, be to, turėtų būti bendradarbiaujama pačiu aukščiausiu politiniu valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti, kad Baltijos jūros regiono šalys glaudžiau bendradarbiautų ir kad būtų įgyvendintos politinės ambicijos; norėtų, kad vyktų reguliarūs Baltijos jūros regiono šalių valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimai siekiant įgyvendinti užsibrėžtus tikslus;
Considers that Baltic Sea Region Cooperation should be prioritised and should take place at the highest political level of Heads of State and Government, since it is crucial in driving forward cooperation between the Baltic Sea countries and ensuring that political ambitions are realised; looks to see regular meetings between the Heads of State and Government in the Baltic Sea region seeking to achieve this;
pabrėžia, kad reikia atlikti energetikos infrastruktūrų projektų (šiuo metu įgyvendinamų ir numatomų įgyvendinti ateityje) poveikio aplinkai vertinimą, ypač atsižvelgiant į tarptautines konvencijas; ragina Komisiją parengti atitinkamą reagavimo į technines avarijas ir bet kokias kitas galimas katastrofas planą ir taip pat numatyti, kaip ekonominiu aspektu elgtis tokių įvykių atvejais; pabrėžia, kad tokį pat požiūrį būtina taikyti bet kokio būsimo projekto atžvilgiu siekiant, kad nekiltų pavojus šalių, esančių aplink Baltijos jūrą ir dalyvaujančių kitose būsimose makroregioninėse strategijose, saugumui, aplinkai ir jūrų transporto sąlygoms; mano, kad siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir ekologišką augimą naudinga visuose makroregionuose pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir tiek pat dėmesio skirti aplinkos apsaugos, kelionių ir kitiems aspektams;
Emphasises the need for an environmental impact assessment of energy infrastructure projects (currently under construction and in the future), taking into account, in particular international conventions; calls on the Commission to design an adequate reaction plan for technical accidents and any other possible catastrophes, providing also for ways of dealing with these events from an economic point of view; underlines that the same approach must be taken for any future project, so that the security of countries around the Baltic Sea involved in other future macro-regional strategies, environment and shipping conditions is not endangered; considers it is in the interests of sustainable development and green growth to achieve strong environmental protection in all macro-regions, as well as equal consideration for environmental protection, travel and other aspects;
pabrėžia, kad reikia įsteigti Baltijos jūros aplinkos stebėjimo centrą – ankstyvo įspėjimo apie pavojų sistemą, skirtą kovoti su nelaimingais atsitikimais ir rimta tarpvalstybinių vandenų tarša – ir jungtines pajėgas, kurios tokiomis aplinkybėmis imtųsi veiksmų;
Emphasises the need to establish a Baltic Sea Environmental Monitoring Centre, an early-warning system for accidents and serious cross-border pollution, and a joint action force to deal with such situations;
atkreipia dėmesį į strateginę Baltijos jūros regiono svarbą bendrų energetikos infrastruktūros, kuri padeda įvairinti energijos gamybą ir tiekimą, projektų, itin daug dėmesio skiriant atsinaujinančios energijos projektams, pavyzdžiui, vėjo jėgainėms (sausumoje ir jūroje), geoterminės energijos arba bioenergijos jėgainėms, kuriose naudojama tame regione gaunama biomasė, rengti;
Draws attention to the strategic significance of the Baltic Sea region for the development of joint projects on energy infrastructure that improve diversification of energy production and supply, with a special emphasis on renewable energy projects such as wind farms (onshore or offshore) , geothermal energy or biogas plants using biofuels available in the region;
atkreipia dėmesį į veiksmingą Baltijos jūros valstybių tarybos ir Šiaurės Tarybos bendradarbiavimą energetikos ir klimato sektoriuose pagal Šiaurės dimensiją;
Draws attention to the effective cooperation already achieved in the energy and climate sector between the Council of the Baltic Sea States and the Nordic Council in the context of the Northern Dimension;
pabrėžia, kad atsižvelgiant į numatytą branduolinės energetikos plėtrą Baltijos jūros regione ES šalys turi laikytis griežčiausių saugos ir aplinkos apsaugos standartų, o Europos Komisija turi stebėti ir kontroliuoti, ar kaimyninėse šalyse, ypač tose, kuriose šalia išorinių ES sienų ketinama statyti branduolines elektrines, laikomasi tokio pat požiūrio ir tarptautinių konvencijų;
Emphasises that, in view of the intended expansion of nuclear energy in the Baltic Sea region, EU countries have to follow the strictest safety and environmental standards and the European Commission has to watch and monitor whether the same approach and international conventions are followed in the neighbouring countries, especially in those which are planning to build nuclear power plants near external EU borders;
pabrėžia, kad reikia parengti visoms valstybėms narėms bendrą metodiką, kuria naudojantis būtų sudarytas taršos šaltinių sąrašas ir parengtas palaipsnio jų šalinimo planas;
Emphasises the need to introduce a method common to all Member States for drawing up an inventory of sources of pollution and a plan for their gradual elimination;
džiaugiasi tuo, kad įtrauktas aplinkos tvarumas, kaip pagrindinis ES Baltijos jūros regiono strategijos ir jos veiksmų plano elementas;
Welcomes the inclusion of environmental sustainability as a central pillar in the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the accompanying action plan;
mano, kad viena iš didžiausių kliūčių, dėl kurios sunku įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategijos tikslus – tai, kad ši strategija nėra suderinta su kitomis ES politikos sritimis, kaip antai BŽŪP, dėl kurios didėja eutrofikacija, ir bendroji žuvininkystės politika (BŽP), kuri nėra tvari aplinkos apsaugos požiūriu; mano, kad BŽŪP ir BŽP reikia reformuoti taip, kad jas įgyvendinant būtų prisidedama prie siekio, kad Baltijos jūros regionas būtų tvarus aplinkos apsaugos požiūriu;
Considers that one of the most serious obstacles to realising the objectives of the Baltic Sea Strategy is the lack of consistency with other policy areas within the EU such as the CAP which exacerbates eutrophication, and the Common Fisheries Policy (CFP) which is not environmentally sustainable; considers that reforms to the CAP and the CFP must be made in such a way that they contribute to achieving the objective of an environmentally sustainable Baltic Sea area;
pabrėžia, kad pirmiausia reikia sukurti veiksmingą ir ekologišką jūros, sausumos ir vidaus vandenų transporto ir komunikacijos tinklą (jūrų transporto tinkle numatant jūrų transportui svarbų vaidmenį pervežant krovinius), kuris suteiktų galimybę numatyti dabartinius ir būsimus sunkumus ir laiku į juos reaguoti, atsižvelgiant į atnaujintos dokumento ’Natura 2000’ versijos nuostatas ir skiriant ypač daug dėmesio Baltijos jūros regiono ir kitų Europos regionų jungtims naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi ir Vidurio Europos transporto koridoriumi;
Emphasises that it is a priority to create an effective and environmentally friendly sea, land and inland transport and communication network (with the sea network giving a prominent role to the transport of goods) that can anticipate and respond in a timely fashion to current and future challenges, taking account of the provisions of the updated version of the Natura 2000 document and paying particular attention to links between the Baltic Sea region and other European regions through the Baltic-Adriatic Corridor and the Central European Transport Corridor;
mano, kad geresnės jungtys, apimančios visų rūšių transportą, labai prisideda siekiant vystyti stipresnę, labiau į sanglaudą sutelktą ekonomiką Baltijos jūros regione;
Considers enhanced connections, involving all modes of transport, to represent an essential contribution to the development of a stronger, more cohesive economy in the Baltic Sea Region;
pabrėžia ypatingą Baltijos valstybių, kurios šiuo metu iš esmės yra izoliuotos nuo Europos transporto tinklo, padėtį ir mano, kad taikant šią strategiją turėtų būti, be kita ko, padedama spręsti tokius klausimus kaip tinkama infrastruktūra ir prieinamumas, taip pat įvairių nacionalinių transporto tinklų sąveikos stoka dėl skirtingų techninių sistemų ir administracinių kliūčių, siekiant Baltijos jūros regione sukurti visapusišką daugiarūšio transporto sistemą;
Stresses the specific situation of the Baltic States, which to a large extent are currently isolated from the European transport network, and takes the view that this strategy should, inter alia, help to address the lack of appropriate infrastructure and accessibility, as well as low interoperability between various national transport networks owing to different technical systems and administrative barriers, in order to develop a comprehensive multimodal transport system across the Baltic Sea Region;
pabrėžia, kad Baltijos jūros regioną svarbu labiau įtraukti nustatant TEN-T prioritetines ašis, ypač turint mintyje jūrų greitkelius (TEN-T 21), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio pratęsimą (TEN-T 1), geležinkelio ašies iš Berlyno iki Baltijos pajūrio ir Rostoko-Danijos jūrų kelių jungties gerinimą, ir daryti spartesnę pažangą atnaujinant ir naudojant geležinkelio liniją ’Baltica’ (TEN-T 27); taip pat pabrėžia, kad reikia užbaigti Baltijos jūros regiono sujungimą su kitais Europos regionais naudojantis Baltijos-Adrijos koridoriumi;
Emphasises the importance of integrating the Baltic Sea Region more closely into the TEN-T priority axes, in particular with regard to the Motorways of the Sea (TEN-T 21), extending the rail axis from Berlin to the Baltic coast (TEN-T 1), improving the rail axis from Berlin to the Baltic coast in combination with the Rostock-Denmark Seaway connection, and making more rapid progress in upgrading and using the Rail Baltica axis (TEN-T 27); also emphasises the need to complete the interconnections between the Baltic Sea Region and other European regions via the Baltic-Adriatic corridor;
pabrėžia, kad svarbu Baltijos jūros regiono transporto pajėgumus plėsti rytų kryptimi, visų pirma siekiant skatinti transporto, ypač geležinkelių, sąveikumą, ir pagreitinti krovinių tranzitą per Europos Sąjungos sienas;
Stresses that it is important to enhance the Baltic Sea Region's transport capacity towards the east, in particular in order to promote transport interoperability, especially for railways, and to speed up freight transit at the borders of the European Union;
mano, kad ypatinga pirmenybė turėtų būti teikiama uostų ir vidaus regionų jungtims, įskaitant vidaus vandenų kelius, siekiant užtikrinti, kad visos regiono dalys turėtų naudos didėjant krovininio jūrų transporto mastui;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį koordinavimą ir bendradarbiavimą geležinkelių, jūrų uostų, vidaus uostų, terminalų šalies gilumoje ir logistikos srityse siekiant sukurti tvaresnę daugiarūšio transporto sistemą;
Stresses, in this regard, the need for effective cross-border coordination and cooperation between rail, seaports, inland ports, hinterland terminals and logistics in order to develop a more sustainable intermodal transport system;
pabrėžia trumpųjų nuotolių jūrų laivybos Baltijos jūroje svarbą ir jos indėlį kuriant veiksmingą ir ekologišką transporto tinklą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos jungčių konkurencingumą siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi jūra; mano, kad dėl šios priežasties Komisija turi kiek įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2010 m. pabaigos, pateikti Europos Parlamentui MARPOL konvencijos patikslinto VI priedo, pagal kurį sieros kiekis jūriniame mazute nuo 2015 m. apribojamas iki 0,1 proc., poveikio Šiaurės jūros ir Baltijos jūros teritorijose, kuriose tikrinamas išmetamas sieros kiekis, vertinimą;
Underlines the importance of short sea shipping in the Baltic Sea and its contribution to an efficient, environmentally-friendly transport network; points out that the competitiveness of short sea shipping links must be promoted in order to ensure efficient use of the sea; believes for this reason that the Commission needs to provide the European Parliament, as quickly as possible, but by the end of 2010 at the latest, with an impact assessment of the effects of the revised Annex VI to the MARPOL Convention, limiting sulphur in marine fuel oil to 0,1 % from 2015 in the areas of the North Sea and the Baltic Sea where sulphur emissions are being monitored;
teigiamai vertina tai, kad į Komisijos veiksmų planą įtrauktas tikslas siekti, kad Baltijos jūra taptų pavyzdiniu tausiosios laivybos regionu ir jūrų saugos ir saugumo pasaulyje lydere; mano, kad šie tikslai labai svarbūs siekiant išlaikyti ir didinti regiono turizmo potencialą;
Welcomes the inclusion in the Commission's action plan of the objective of making the Baltic Sea a model region for clean shipping and a world leader in maritime safety and security; considers these objectives to be crucial to maintaining and enhancing the region's potential for tourism;