natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkreipia dėmesį į pirmąją Komisijos visuotinės svarbos socialinių paslaugų padėties ES dvejų metų ataskaitą; pažymi, kad visuotinės svarbos paslaugos – tai dar vienas svarbus klausimas, kurio požiūriu būtina persvarstyti sutartis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES pirminėje teisėje būtina pateikti aiškias nuostatas dėl to, kad viešosioms vertybėms, viešosioms paslaugoms, visuotinės svarbos paslaugoms ir pelno nesiekiančiam sektoriui netaikomos konkurencijos, valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklės, o tai vien visuomenės interesų valdomas sektorius, tvarkomas laikantis subsidiarumo principo ir priklausantis tik valstybių narių bei jų atitinkamų regioninių ir vietos valdžios institucijų, kurios užtikrina tinkamą jo veikimą, kompetencijai;
Takes note of the Commission's first biennial report on the situation of social services of general interest in the EU; insists that the issue of services of general interest is another important point where revision of the treaties is needed; in that respect emphasises the need for clear provisions in EU primary law indicating that public goods, public services, services of general interest and the non-profit sector are not subject to the rules on competition, State aid, public procurement and the internal market, but form a sector which is guided solely by the public interest and which is organised according to the principle of subsidiarity within the sole competence of the Member States and their respective regional and local authorities to ensure their proper functioning;
primena, kad Airijos gyventojai jau atmetė Lisabonos sutartį vieninteliame dėl jos surengtame referendume Europos Sąjungoje; ragina Tarybą nutraukti ratifikavimo procesą ir, kaip pirmąjį žingsnį siekiant pataisyti situaciją, įtraukti į esamas steigimo sutartis „socialinės pažangos sąlygą“, kad būtų aiškiai nurodyta, jog:
Recalls that the Lisbon Treaty has already been rejected by the Irish people in the only referendum held on it in the European Union; calls on the Council to stop the ratification process, and, as a first step towards remedying the situation, to introduce a 'Social Progress Clause' as a binding Protocol to the existing Treaties with the aim of clarifying the following points:
Sutartis negali būti aiškinama kaip kokiu nors būdu daranti poveikį naudojimuisi pagrindinėmis teisėmis, kurias pripažįsta valstybės narės, įskaitant teisę streikuoti ir imtis kolektyvinių priemonių nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu;
that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the exercise of fundamental rights as recognised in Member States, including the right to strike and to take collective action at national level and also the right to cross-border strikes and collective action;
šios teisės gali apimti ir teisę arba laisvę imtis kitų veiksmų, numatytų konkrečiose valstybių narių darbo santykių sistemose, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama inicijuoti kolektyvinių susitarimų sudarymą – šiais susitarimais būtų nustatyti didesni negu minimalūs atlyginimai ir standartai;
that these rights also include the right or freedom to take other actions covered by specific industrial relations systems in Member States, including actions aimed at initiating the conclusion of collective agreements going beyond minimum wages and minimum standards;
Sutartis negali būti aiškinama kaip daranti kokį nors poveikį valstybėse narėse pripažintoms darbo santykių ir kolektyvinių derybų sistemoms;
that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the industrial relations and collective bargaining systems as recognised in Member States;
Sutartis negali būti aiškinama kaip daranti kokį nors poveikį valstybių narių kompetencijai priimti socialinės politikos teisės aktus, kuriais būtų numatomi aukštesni standartai ir reikalavimai, negu ES direktyvose nustatyti minimalūs standartai;
that the Treaty may not be interpreted as affecting in any way the competences of Member States to adopt social policy legislation that provides for higher standards and requirements than those laid down in EU Directives stipulating minimum standards;
visais atvejais, kai šios minėtosios teisės ir valstybių narių kompetencija socialinės politikos srityje arba darbo santykių sistemos prieštarauja vidaus rinkos reguliavimui arba pagrindinėms vidaus rinkos laisvėms, pirmiau minėtos teisės (pagrindinės teisės ir kt.) turi viršenybę šio reguliavimo ir laisvių atžvilgiu;
that wherever the rights cited above and Member States' social policy competences or industrial relations systems might conflict with internal market regulation or the 'fundamental freedoms' of the internal market, the former (fundamental rights etc.) must prevail over the latter;
pažymi, kad į socialinių priemonių rinkinį įtrauktais teisės aktų projektais siekiama arba toliau tęsti vidaus rinkos liberalizavimą, – pvz., to siekiama pasiūlymu dėl direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo, kuris parengtas remiantis senais su Paslaugų direktyva susijusiais F. Bolkensteino pasiūlymais dėl sveikatos priežiūros, – arba juose nepakankamai siekiama skatinti socialinę pažangą, – pvz., pasiūlyme dėl Europos darbo tarybų direktyvos persvarstymo, todėl tai nėra tinkamos priemonės „atnaujinti socialinę Europą“, kaip skelbia Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija;
Points out that the legislative projects contained in the 'Social Package' either aim to increase the liberalisation of the internal market, as in the case of the proposed Directive on 'the application of patients' rights in cross-border healthcare', which is modelled on the old Bolkestein proposals on health care in the framework of the Services Directive, or lack ambition to promote social progress, as in the case of the proposal on the revision of the European Works Council Directive, and that therefore they are not adequate tools for 'restarting Social Europe' as the French Presidency claims;
pažymi, kad sveikatos priežiūros paslaugos neįtrauktos į Vidaus rinkos paslaugų direktyvą dėl pateisinamų priežasčių, nes sveikatos priežiūra yra socialinės apsaugos sistemų dalis, o ne sritis, kurioje turėtų dominuoti rinkos jėgos; pabrėžia, jog nėra jokio poreikio, kad Europos Sąjunga reguliuotų sveikatos priežiūrą remdamasi vidaus rinkos taisyklėmis, be to, ji neturi jokios kompetencijos tai daryti; reikalauja, kad Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos aptariami klausimai būtų sprendžiami ir reguliuojami koordinuojant socialinės apsaugos sistemas (Reglamentas (EB) Nr. 883/2004);
Points out that health services have been excluded from the Directive on Services in the Internal Market for good reasons, as health care is part of social security systems and not a field where market forces should prevail; underlines that there is neither any need for the European Union to regulate health care on the basis of internal market rules, nor does it possess any such competence; insists that the issues addressed by the Commission's proposal for a Directive must be solved and regulated as part of the coordination of social security schemes (Regulation (EC) No 883/2004);
labai kritiškai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo; pažymi, kad šis pasiūlymas grindžiamas vidaus rinkos koncepcija ir kad pagrindinis jo tikslas yra suteikti turtingesniems ir geriau išsilavinusiems žmonėms galimybę pirkti pigesnes sveikatos priežiūros paslaugas užsienyje; mano, kad pasiūlyme pažeidžiama sveikatos priežiūros sistemų lygybė, nes kompensacinių išmokų, kurias gauna pacientai ir neturtingesnių valstybių narių, nepakaks aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugoms turtingesnėse valstybėse narėse padengti;
Strongly criticises the Commission proposal for a Directive on the application of patients' rights in cross-border health care; points out that this proposal is based on an internal market approach and is mainly designed to enable wealthier and better educated people to go shopping for cheaper health care abroad; considers that the proposal undermines equality in health care systems, as the reimbursement for patients from poorer Member States will not allow them to cover treatment costs for high-quality health care in richer Member States;
labai kritiškai vertina tai, kad Komisijos pasiūlymas dėl Europos darbo tarybų (EDT) direktyvos persvarstymo nepakankamai ambicingas; primena Komisijai, kad Parlamentas reikalavo persvarstyti šią direktyvą jau prieš septynerius metus savo 2001 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje, tačiau į juos nebuvo atsižvelgta;
Strongly criticises the fact that the Commission proposal for the revision of the Directive on European Works Councils (EWC) lacks ambition; reminds the Commission of Parliament's demands for the revision of that Directive already stated seven years ago in its resolution of 4 September 2001, which have not been taken on board;
pabrėžia, kad būtina persvarstyti EDT direktyvą: reikia patobulinti „informavimo“ ir „konsultavimosi“ apibrėžtis (laiku pateikiama išsami informacija raštu) bei „tarptautinių“ klausimų apibrėžtį, sumažinti steigiant EDT taikomas ribas, pripažinti profesinių sąjungų atliekamą vaidmenį ir teises, pagerinti EDT darbo sąlygas, nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas direktyvos nuostatų nesilaikančioms įmonėms, nustatyti EDT veto teisę, kad jos galėtų atmesti valdybų planus, susijusius su įmonių restruktūrizavimu, jungimu, perėmimu ar darbuotojų atleidimu, kad nebūtų galima priimti galutinių sprendimų tol, kol EDT galės pasiūlyti alternatyvių sprendimų ir kol juos nuodugniai išnagrinės EDT ir valdyba;
Emphasises the core needs for a revision of the EWC Directive: an improved definition of 'information' and 'consultation' (detailed written information provided in due time) and of 'transnational' matters, the lowering of thresholds for establishing EWCs, recognition of the role played by and the rights of trade unions and improved working conditions for EWCs, effective, proportionate and dissuasive penalties for companies flouting the provisions of the Directive, and the establishment of a right for EWCs to veto management plans for restructuring, mergers and take-overs or layoffs, postponing any final decisions until the EWC has been able to propose alternative solutions and these have been discussed in detail between the EWC and management;
džiaugiasi tuo, kad Komisija siūlo horizontaliąją direktyvą dėl diskriminavimo kitose nei užimtumas srityse draudimo; labai kritiškai vertina tai, kad direktyva neapima draudimo ir kiti finansinių produktų klausimo, nes tai suteikia finansų ir draudimo įmonėms galimybę ir toliau taikyti diskriminacines priemones, t. y. reikalauti didesnių įnašų dėl rizikos, susijusios su sveikata, amžiumi lytimi ir negalia;
Welcomes the fact that the Commission proposes a horizontal Directive outlawing discrimination outside employment; strongly criticises the fact that insurance and other financial products are not to be covered by the Directive, allowing the financial and insurance industry to continue with the discriminatory practice of demanding higher contributions because of risks related to health, age, gender and disability;
pažymi, kad trečiųjų šalių piliečiams turi būti suteikta galimybė gauti darbą ES ir vienodos teisės, ypač darbo užmokesčio, kolektyvinių derybų ir socialinės apsaugos srityse; ragina į europinius sprendimus ir pamatinius sprendimus įtraukti visas JT Generalinės Asamblėjos 1990 m. gruodžio 18 d. priimtos Tarptautinės konvencijos dėl migruojančių darbuotojų ir jų šeimos narių teisių apsaugos nuostatas; pritaria minčiai išduoti leidimus gyventi ieškantiems darbo;
Points out that third-country nationals need to be granted access to employment in the EU, as well as equal rights, particularly in relation to salaries, collective bargaining and social protection; urges the inclusion, within European decisions and framework decisions, of all provisions established by the International Convention on the Protection of the Rights of Migrant Workers and Members of their Families, adopted by the UN General Assembly on 18 December 1990; supports the idea of a residence permit for job seeking;
pritaria Komisijos pasiūlymui nustatyti skurdo mažinimo tikslus (apskritai ir vaikų skurdo, dirbančiųjų skurdo bei pastovaus ilgalaikio skurdo) ir jos pasiūlymams dėl pensijų užtikrinamo minimalaus pajamų lygio bei galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jų kokybės (kuriais siekiama sumažinti naujagimių mirtingumą, pagerinti sveikatos būklę, padidinti gyvenimo trukmę ir kt.), kuriuos ji parengė kitam ES socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategijos įgyvendinimo etapui; reikalauja, kad, siekiant įveikti skurdą ir socialinę atskirtį, tokie tikslai būtų nustatyti minimalių pajamų sistemų srityje (60 proc. sulygintų vidutinių nacionalinių pajamų) ir minimalaus darbo užmokesčio srityje (60 proc. vidutinio nacionalinio ar tam tikro sektoriaus darbo užmokesčio);
Supports the Commission's proposal to set targets for the reduction of poverty (in general and of child poverty, in-work poverty and persistent long-term poverty) and its proposals on a minimum level of income provided through pensions and on access to and quality of health care (reducing infant mortality, enhancing health status and life expectancy, etc.) for the next phase of the EU Strategy on Social Inclusion and Social Protection; insists that such targets must also be set in relation to minimum income schemes (60% of the national median equalised income) and minimum wages (60% of the national or sector-specific average wage) in order to combat poverty and social exclusion;
pritaria Komisijos tikslui ES vidaus ir išorės politikoje plėtoti padoraus darbo sąvoką; pažymi, kad vienas iš svarbiausių padoraus darbo aspektų yra laisvai pasirinkto darbo, kurį būtina užtikrinti, sąvoka; todėl reikalauja, kad valstybės narės persvarstytų savo darbo rinkos politiką, pagal kurią darbo neturintys asmenys verčiami dirbti prastai apmokamus, nepatikimus darbus, kurių jie laisvai nepasirenka, arba dirbti tam, kad gautų socialines išmokas (programos socialinę paramą gaunantiems asmenims);
Supports the Commission's aim to promote the concept of Decent Work in the EU's internal and external policies; points out that one important pillar of the concept of Decent Work is the notion of 'freely chosen employment', which must be guaranteed; insists, therefore, that Member States revise labour-market policies which force unemployed people into low-paid, precarious employment not freely chosen by them or to work for their welfare benefits (workfare programmes);
pritaria Komisijai, kad reikia aktyviau veikti siekiant sumažinti ir panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus Europos Sąjungoje; ragina Komisiją ir Tarybą ir toliau stiprinti teisinę sistemą, nustatyti tikslą sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus siekiant suteikti moterims daugiau galimybių dalyvauti profesiniame mokyme bei pripažinti moterų kvalifikaciją ir gebėjimus, sumažinti ne visą darbo dieną dirbančių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus bei pensijų skirtumus ir skatinti į viešųjų pirkimų sutartis įtraukti lygybės sąlygas;
Agrees with the Commission that more action is needed to reduce and eradicate the gender pay gap in the European Union; calls on the Commission and the Council to further strengthen the legal framework, to set a target for reducing the gender pay gap also with regard to access to vocational training and recognition of women's qualifications and skills, the part-time gender pay gap and the gender pension gap, and to promote equality clauses in public contracts;
atkreipia dėmesį į Komisijos pranešimą dėl Bendrijos priemonių ir politikos siekiant romų įtraukties; pabrėžia, kad, kaip reikalaujama Parlamento rezoliucijose šia tema, reikia imtis ryžtingų veiksmų siekiant romų įtraukties (su romais susijęs veiksmų planas);
Takes note of the Commission's report on Community Instruments and Policies for Roma Inclusion; underlines the need for firm action for Roma Inclusion (a Roma Action Plan) as demanded by Parliament's resolutions on this topic;
pažymi, kad dabartinės Europos Sąjungos Lisabonos strategijos galiojimo laikas baigsis 2010 m.; mano, kad dabar reikia pradėti nuodugniai svarstyti, kokią strategiją reikėtų pradėti taikyti po 2010 m. prasidėsiančiu laikotarpiu; pabrėžia, kad reikia atsisakyti dabartinio požiūrio, pagal kurį susitelkiama į rinkos liberalizavimą ir „konkurencingumą“, ir pakeisti jį nauja integruota Europos solidarumo ir tvaraus vystymosi strategija, grindžiama keturiais vienodos svarbos veiksniais (ekonomika, aplinkos apsauga, užimtumu, socialine apsauga ir socialine įtrauktimi);
Notes that the current Lisbon Strategy of the European Union is due to expire in 2010; considers that a thorough reflection must start now on the future strategy for the period after 2010; emphasises that the current focus on market liberalisation and 'competitiveness' must be abandoned and replaced by a new integrated European Strategy for Solidarity and Sustainable Development which is based on four pillars assigned equal weight (the economy, the environment, employment, social protection and social inclusion);
pateikė Esko Seppänen, Bairbre de Brún, Roberto Musacchio ir Miloslav Ransdorf
by Esko Seppänen, Bairbre de Brún, Roberto Musacchio and Miloslav Ransdorf
kadangi energijos kainos veikia daugumos produktų ir prekių kainas;
whereas the price of energy affects the cost of most commodities and goods,
kadangi prognozuojama, kad gamtinių dujų kaina šį šildymo sezoną, palyginti su praėjusiu sezonu, gerokai pakils;
whereas the price of natural gas is forecast to increase significantly in the coming heating season relative to the previous heating season,
kadangi artimiausiais metais energijos krizė padidės ir taps vis aštresnė, kadangi ištekliai nėra neišsemiami ir būtina rasti šios problemos sprendimą;
whereas, in the years to come, the energy crisis will worsen and become increasingly acute, whereas resources are not inexhaustible and whereas a solution to this problem needs to be found,
kadangi esame neregėtų kainų lenktynių liudininkai ir ši pasipiktinimą kelianti kainų kilimo banga turi neigiamą poveikį įvairių sektorių – transporto ir kitų paslaugų, pramonės, žemės ūkio ir žuvininkystės – ekonomikai.
whereas we are witnessing an unprecedented rise in fuel prices, and this scandalous surge is having a devastating effect on economic activity in various sectors: transport and other services, industry, agriculture and fisheries,
atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulis artėja prie vadinamojo naftos piko; tai reiškia, kad naftos pasiūla neatitinka paklausos, todėl naftos ir kito iškastinio kuro kainos ir toliau išliks aukštos;
Notes that the world is approaching the so called oil-peak situation, which means that the supply of oil does not match the demand and the prices of oil and other fossil fuels are permanently high;
atkreipia dėmesį į tai, kad naftos kainos kaip finansinės priemonės, kuriomis buvo prekiaujama šešis kartus dažniau nei pačia nafta, yra labai spekuliatyvios ir sukelia neramumų rinkoje;
Points out that the oil price derivatives, the turnover of which has been as much as six times higher than real trade, are highly speculative and create market turbulences;
pastebi, kad elektros energijos ir dujų rinkų suderinimas yra Europos energijos rinkos liberalizavimo dalis;
Notes that the harmonisation of the electricity and gas markets is an integral part of the liberalisation process of the European energy markets;
atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinė energijos rinkos liberalizavimo ir suderinimo priemonė yra kainos nustatymas, remiantis elektros energijos ir dujų didmenine kaina; pažymi, kad pagrindinės elektros rinkų prekybos vietos bus energijos biržos; pastebi, kad tokiose biržose elektros energijos kaina nepriklausoma nuo bendrųjų ar vidutinių gamybos sąnaudų, bet priklausoma nuo pasiūlos ir paklausos, kurias veikia daug spekuliacinių elementų;
Notes that the main tool in liberalising and harmonising the energy markets is the price formation of wholesale electricity and gas; notes that the main trading places in the electricity markets will be the energy exchanges; notes that in such exchanges the price of electricity is independent of the general or average production costs and dependent on supply and demand with many speculative elements;
pažymi, kad suderinimo tikslas – visose ES šalyse elektros energijos ir dujų kainas nustatyti panašiu būdu; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to visose ES šalyse kainos nesumažės, tačiau jos pakils tose šalyse, kuriose šiuo metu yra žemesnės už ES vidurkį;
Notes that the aim of the harmonisation is to have electricity and gas priced in a similar way in all EU countries; notes that it does not result in lower prices in all Member States but results in price increases in those countries where energy is currently cheaper than in the EU on average;
atkreipia dėmesį į tai, kad didmeninėje sandorių rinkoje kiekvienas operatorius pasiūlo sandorį, kuriame nurodyta kaina ir elektros kiekis, kurį gali tiekti už tą kainą, o birža po to paskirsto tiekimo sutartis, pradėdama nuo žemiausios pasiūlytos kainos, kol pasiekia numatytą paklausos ribą; atkreipia dėmesį į tai, kad visų sutarčių kaina nustatoma pagal kainą, kurią gauna paskutinis sutartį gavęs elektros energijos gamintojas, tokiu būdu nustatoma vienoda visos elektros energijos kaina; atkreipia dėmesį į tai, kad elektrinėms nemokama jų siūloma kaina, o mokama ta kaina, kurią gauna nedidelės elektrinės, kurių kintamos sąnaudos yra didžiausios;
Points out that in the wholesale spot market each operator submits a bid that comprises a price and the amount of electricity which can be supplied at that price, and the exchange then rewards the bidders with supply contracts, starting with the lowest bid, until the predicted demand is satisfied; notes that the bid of the last plant that receives a contract determines the price of all contracts, creating the same price for all electricity; points out that the power plants are not paid according to their own bid but according to the bid of the marginal producer with the highest variable costs;
pabrėžia, kad kainos nustatymo sistema, kuri yra ir suderintos elektros energijos rinkos pagrindinis elementas, yra palankesnė hidroelektrinėms ir atominėms elektrinėms, kurių kintamosios sąnaudos mažesnės, nes joms mokama tokia pat kaina už elektrą kaip ir elektrinėms, elektros energiją gaminančioms iš brangesnio kuro – naftos ir anglių;
Notes that this price formation system, which is the key element of the harmonised electricity market, unduly favours hydro and nuclear power plants with their low variable costs, as they get the same price for electricity as those generating electricity by more expensive oil and coal;
ragina Komisiją pasiūlyti alternatyvių kainos nustatymo būdų, kadangi didžiosios energijos gamybos įmonės gauna pernelyg didelį pelną;
Calls on the Commission to introduce alternatives for this kind of price formation, the automatic nature of which is the source of huge windfall profits for the energy giants;
atkreipia dėmesį į prekybos taršos leidimais sistemos problemas, pažymi, kad aukcionų sistema sukuria galimybę taršos leidimus paversti vertybiniais popieriais; nurodo, kad aukcionuose pasiūlymus gali teikti visos suinteresuotos šalys, taip pat ir biržos lošėjai;
Notes the built-in problems in the Emission Trading Scheme, notes that the auctioning system creates the securitisation of the emission allowances; notes that in auctions all the interested parties, including the financial speculators, are allowed to participate in the bidding;