natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi konkrečias klimato kaitos pasekmes dažnai turi spręsti vietos institucijos vietiniu lygmeniu; kadangi dėl šios priežasties, kuriant veiksmingas reagavimo į klimato kaitą ir poveikio mažinimo strategijas, būtina tinkamai susieti politikos formavimą tarptautiniu, nacionaliniu ir vietiniu lygmenimis; kadangi būtina atlikti didelio masto struktūrinius pokyčius, nepamirštant bendruomenių skurdo problemos,
whereas the concrete consequences of climate change often have to be dealt with at local level by local authorities; whereas the proper linking of international, national and local levels of policy-making is therefore a key challenge in designing effective climate change adaptation and mitigation strategies; and whereas large-scale structural changes must be achieved, without sacrificing a community-based pro-poor approach,
kadangi vis labiau pripažįstami klimato kaitos sukeliami pavojai saugumui, įskaitant konfliktus dėl nepakankamų gamtinių išteklių, klimato sukeltas stichines nelaimes ir plataus masto migracijos srautus; kadangi kurti strategijas, kurios leistų reaguoti į bendras klimato ir (arba) saugumo problemas, gyvybiškai svarbu, norint užtikrinti veiksmingą ir tinkamą atsaką besivystančiose šalyse,
whereas there is an increased recognition of the security threats posed by climate change, including conflicts over scarce natural resources, climate-induced natural disasters and large-scale migration flows; and whereas developing strategies to face joint climate/security challenges will be vital to ensuring an effective adaptive response in developing countries,
kadangi iki šiol tarptautinės priemonės prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo (NRM) srityje buvo ribotos, suskaidytos, prastai koordinuojamos ir daugeliu atvejų sunkiai prieinamos besivystančioms šalims, o tai visiškai prieštarauja Europos konsensuso ir Paryžiaus deklaracijos tikslams,
whereas international efforts in the field of climate change adaptation and disaster risk reduction (DRR) have so far been limited, fragmented, ill-coordinated and in many cases difficult to access for developing countries, which is in direct contrast to the objectives outlined in the European Consensus and the Paris Declaration,
kadangi priemonės, skirtos prisitaikyti prie klimato kaitos, nelaimių rizikos mažinimas ir plėtrai skirtų pajėgumų telkimas yra glaudžiai susiję, tačiau iki šiol jie buvo silpnai integruojami į plėtros bendradarbiavimo agentūrų ir tarptautinių institucijų veiklą; kadangi norint sėkmingai įgyvendinti PKKA būtinas bendras ir nuoseklus požiūris,
whereas climate change adaptation measures, DRR and capacity building for development ought to be highly interlinked, but so far they have been poorly integrated into the activities of development cooperation agencies and international institutions; and whereas a joint and coherent approach would be crucial for successful implementation of the GCCA,
kadangi reikia sudaryti daugiadisciplininę kovos su nelaimėmis vykdytojų, vystymosi specialistų, planuotojų ir prisitaikymo prie klimato kaitos bei klimatologijos ekspertų komandą, kuri nustatytų pažangiąją patirtį regioninės plėtros srityje,
whereas it is necessary to establish multi-disciplinary teams of disaster managers, development specialists, planners and adaptation/climate science experts, which should adopt best practices for regional development,
kadangi akivaizdu, kad būtų rentabilu anksti imtis veiksmų prisitaikymo prie klimato kaitos ir NRM srityse; kadangi skaičiavimai rodo, kad vienas doleris, išleistas NRM, gali sutaupyti septynis dolerius reaguojant į nelaimę, ir kartu yra svarus argumentas iš anksto suteikti lėšas paramai,
whereas early action on climate change adaptation and DRR represents a clearly cost-effective solution; whereas estimates predict that one dollar spent on DRR has the potential to save up to seven dollars in disaster response, thereby also providing a strong argument for frontloading aid spending,
kadangi, atsižvelgiant į tai, reikėtų atmesti bet kokią galimybę dvigubai skaičiuoti tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) užduočių ir visų pagal JTBKKK duotų pažadų finansavimą,
whereas, consequently, any attempt at double counting of EU funding for the attainment of MDG targets and promises made in the framework of the UNFCCC should be rejected,
kadangi delsimas priimti aiškius sprendimus dėl priemonių, kurios būtinos norint mažinti klimato kaitos priežastis ir padarinius, lems daug didesnes išlaidas ateityje,
whereas any delay in taking firm decisions on the measures necessary to reduce the causes and effects of climate change will result in much higher costs,
kadangi siekiant į vystymosi politiką veiksmingai integruoti prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos mažinimą, privalu spręsti visus su žemės ūkiu, vandeniu, miško išteklių valdymu, sveikata, infrastruktūra, švietimu ir gyventojų politika susijusius klausimus,
whereas agriculture, water, management of forest resources, health, infrastructure, education as well as population policies must all be addressed in order to achieve effective mainstreaming of climate change adaptation and mitigation into development,
kadangi korupcijos mažinimas padidintų pastangų reaguoti į klimato kaitą ir mažinti jos pasekmes efektyvumą,
whereas reduction of corruption would increase the effectiveness of climate change adaptation and mitigation efforts,
kadangi, net ES išsikėlus tikslą tapti lydere kovoje su klimato kaita, ES biudžete neatsispindi prioritetas, teikiamas ES politikai ir priemonėms, kurias ji patvirtino ir kurios yra skirtos kovai su klimato kaita,
whereas, even though the EU has set itself the target of becoming a leader in the fight against climate change, the EU budget does not reflect the priority given to the policies and measures adopted by the EU for the fight against climate change,
kadangi Europos plėtros fondas daugiausiai buvo naudojamas naujoms iniciatyvoms finansuoti; kadangi Komisija turėtų laikytis savo įsipareigojimo rasti naujų finansavimo šaltinių, kas yra būtina norint išsaugoti Europos plėtros fondą; kadangi Vystymosi komitetas keletą kartų padarė išvadą, kad Europos plėtros fondą būtina integruoti į ES biudžetą, norint užtikrinti demokratinę fondo lėšų naudojimo kontrolę,
whereas the EDF has mainly been used to finance new initiatives; whereas the Commission should respect its commitment to find new financing sources in order to preserve the EDF; whereas the Committee on Development has concluded on numerous occasions that the EDF should be integrated into the EU budget in order to ensure democratic control over the way it is used,
kadangi pagal reglamento dėl VBP 21 straipsnį dėl strateginių dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų priėmimo ir 35 straipsnio 2 dalį, Parlamentas turi teisę tikrinti Komisijos veiksmus, kaip išdėstyta Sprendimo 1999/468/EB 5a ir 7 straipsniuose,
whereas in accordance with Article 21 on the adoption of strategy papers and multiannual indicative programs and Article 35(2) of the DCI, Parliament has a right of scrutiny over Commission actions as laid down in Articles 5 and 8 of Decision 1999/468/EC,
pritaria Komisijos iniciatyvai sukurti PKKA, kuriuo bus pripažintas klimato kaitos poveikis vystymuisi; tačiau ragina Komisijai labiau paaiškinti konkrečią PKKA naudą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad koordinavimas ir bendradarbiavimas su kitais pagrindiniais dalyviais turi būti neatsiejama PKKA darbotvarkės dalis, siekiant užtikrinti, kad iniciatyvos optimaliai papildys viena kitą;
Welcomes the Commission's initiative to launch a GCCA, which represents an important recognition of the effects of climate change on development; however, calls on the Commission to clarify further the distinct added value of the GCCA; in this context stresses that coordination and cooperation with other main actors must be an integral part of the GCCA's agenda, so as to ensure optimal complementarity among initiatives;
mano, kad PKKA yra svarbus ES išorės veiksmų klimato kaitos srityje ramstis ir turi papildyti JTBKKK procesą ir Kioto protokolą ir juos remti, siekiant įgyvendinti JTBKKK, minėtąjį protokolą ir susijusius susitarimus;
Considers the GCCA to be an important pillar of the EU's external action on climate change and to constitute a complementary and supportive platform for the ongoing process in the context of the UNFCCC and the Kyoto Protocol, serving to advance their implementation and that of agreements related thereto;
primena pirmiau minėtame dokumente dėl klimato kaitos ir tarptautinio saugumo pateikiamas nerimą keliančias išvadas, kuriose perspėjama, kad klimato kaita didina ES saugumui kylančią grėsmę ir gali dar labiau apsunkinti padėtį silpnose pasaulio šalyse ir regionuose, kuriuose kyla konfliktai, taip pat trukdo pasiekti TVT;
Reiterates the alarming conclusions of the above-mentioned Paper entitled 'Climate Change and International Security', which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining efforts to attain the MDGs;
pažymi, kad pastangos kovoti su klimato kaita išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse turi būti grindžiamos ne tik politinėmis iniciatyvomis, bet ir pilietinės visuomenės dalyvavimu; mano, kad reikėtų rengti visuomenės informavimo kampanijas ir švietimo programas mokyklose ir universitetuose, skirtas supažindinti piliečius su padėties, susidariusios dėl klimato kaitos, tyrimais ir vertinimais ir pasiūlyti tinkamų sprendimų, visų pirma susijusių su gyvenimo būdo keitimu, siekiant mažinti išlakų kiekį;
Notes that efforts to combat climate change need to be based not only on political impetus but also on civil society, in both developed and developing countries; considers that public information campaigns should be launched and education programmes in schools and universities adopted both to provide citizens with analyses and evaluations of the state of climate change and to propose appropriate responses, especially in terms of changing lifestyles in order to reduce emissions;
ragina Europos Sąjungą užtikrinti, kad klimato kaitos klausimas taptų svarbiausiu jos vystomojo bendradarbiavimo politikos aspektu; taip pat mano, kad kovojant su klimato kaita būtina spręsti struktūrines priežastis bei ragina sistemingai įvertinti klimato kaitos sukeliamą pavojų, taip pat visus politikos planavimo ir sprendimų priėmimo aspektus ES ir besivystančiose šalyse, įskaitant prekybą, žemės ūkį ir aprūpinimą maistu;
Calls on the EU to place climate change at the core of its development cooperation policy; believes furthermore that the fight against climate change must address structural causes and calls for a systematic climate change risk assessment covering all aspects of policy planning and decision-making, both in the EU and in developing countries, including in relation to trade, agriculture and food security;
pabrėžia, kad PKKA turėtų imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti darną sprendžiant klausimus, susijusius, pirma, su klimato kaitos poveikiu vystymuisi (įskaitant ES žemės ūkio, prekybos ir žuvininkystės politiką) ir, antra, su eksporto subsidijomis (pvz. susieta pagalba, skolų našta, eksporto kreditai ir komercinis pagalbai skirto maisto naudojimas), priverstiniu privatizavimu ir gyvybiškai svarbių ekonomikos sektorių liberalizavimu;
Stresses that the GCCA should take concrete measures to address coherence between, on one hand, the impact of climate change on development, including EU agriculture, trade and fisheries policies and, on the other hand, problems relating to export subsidies, such as tied aid, debt burden, export credits and commercial use of food aid, forced privatisation and liberalisation of vital economic sectors;
mano, kad pagal JTBKKK lėšos, nenumatytos toje konvencijoje, negali būti laikomos išsivysčiusių šalių įsipareigojimų vykdymo dalimi;
Is of the opinion that funds outside the UNFCCC cannot be counted as part of developed countries' implementation of their commitments under that Convention;
ragina Komisiją teikti išsamią informaciją apie nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis taikomas klimato kaitos ir vystymosi finansines priemones; ragina Komisiją remiantis šia informacija skubiai pasiūlyti, kokias priemones naudoti siekiant padidinti su klimato kaita ir vystymusi susijusią ES finansinę paramą, taip pat užtikrinti, kad ši parama būtų kuo labiau koordinuojama su esamomis iniciatyvomis ir jas papildytų;
Calls on the Commission to provide detailed information on existing financial mechanisms for climate change and development at national and international levels; calls on the Commission, based on this information, to urgently propose what measures to use to scale up EU financial support for climate change and development, ensuring the best possible coordination and complementarity with existing initiatives;
pabrėžia, kad norint į klimato kaitą reaguoti rimtai, įvairių biudžeto eilučių ir finansinių šaltinių pagalba būtina užtikrinti naują finansavimą, pasitelkiant humanitarinės pagalbos lėšas, skirtas kovai su klimato sukeltomis stichinėmis nelaimėmis, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) lėšas ir Stabilumo priemonę, vykdant prevencinę saugumo politiką arba reaguojant į su klimato kaita susijusius pavojus saugumui ar konfliktus, taip pat, jei reikia, pasitelkiant kitas išorės veiksmams skirtas lėšas ir aplinkos mokesčius, viešojo ir privataus sektorių partnerystę (VPP) ir kitas naujoviškas šiam tikslui skirtas finansavimo priemones;
Stresses that, if climate change is to be taken seriously, new funding must be made available through different budget lines and new financing sources, such as humanitarian funds in response to climate-related catastrophes, Common Foreign and Security Policy (CFSP) funds and the Instrument for Stability in the context of preventive security policy or in response to climate-related security threats or conflicts, other external action funds whenever appropriated, as well as green taxes, public-private partnerships (PPP) and other innovative financing mechanisms intended for this purpose;
; dar kartą pabrėžia, kad norint įvykdyti naujas užduotis reikia naujų asignavimų;
; underlines once again that new appropriations should be provided for new tasks;
atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad tikslas iki 2010 m. padidinti ES oficialią vystymosi pagalbą (OVP) iki 0,56 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) vis dar nepasiektas ir neaišku, kaip ES sugebės įvykdyti visus įsipareigojimus, neieškodama naujų finansavimo šaltinių;
Notes in this context that EU Official Development Assistance (ODA) still falls short of the target of 0,56 % of EU Gross National Income (GNI) by 2010 and that it is hard to see how the EU will be able to fulfil all its commitments without recourse to new innovative resources;
primena Komisijai, kad, kalbant apie ENRTP ar EPF lėšų naudojimą PKKA finansuoti, šias vystymuisi skirtas lėšas galima naudoti tik veiksmams, derantiems EBPO Vystymosi pagalbos komiteto apibrėžta vystymosi pagalba, finansuoti; primygtinai reikalauja, kad tai būtų vienkartinis finansavimo šaltinis, o vėliau būtų naudojamos lėšos iš kitų šaltinių;
Reminds the Commission that if funds are drawn from the ENRTP or the EDF to finance the GCCA they should, as development funds, only be used for actions compatible with development assistance as defined by the OECD's Development Assistance Committee (DAC); insists that this should be a one-off source of funding, and that further replenishment must be found from alternative sources;
ragina Komisiją užtikrinti, kad PKKA finansavimas iš ENRTP, įskaitant energiją, valdymo teminei programai skirtų lėšų ir Europos plėtros fondo, nevyktų kitų svarbių vystymosi politikos tikslų (pvz., švietimo, sveikatos apsaugos, lyčių lygybės ar aprūpinimo vandeniu tikslai) sąskaita;
Calls on the Commission to ensure that funding of the GCCA through ENRTP and the EDF will not be at the expense of other important development cooperation goals, such as those relating to education, health, gender equality or access to water;
pabrėžia, kad valstybės narės privalo prisiimti didesnę atsakomybę dėl finansavimo ir savo vystymosi veiklos suderinimo su PKKA;
Stresses that Member States must take a much greater responsibility for the funding of and alignment of their development activities with the GCCA;
ragina Komisiją ir valstybes nares pritarti pasiūlymui bent 25 proc. pajamų iš aukcionų, kurių tikimasi kitą prekybos laikotarpį pagal ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ES–ETS), skirti PKKA ir kitoms klimato kaitos priemonėms finansuoti besivystančiose šalyse, įskaitant pastangas saugoti miškus bei mažinti su miškų kirtimu ir nykimu susijusių išlakų kiekį;
Calls on the Commission and Member States to agree to earmark at least 25 % of expected revenues from auctioning within the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS) in the next trading period to funding of the GCCA and other climate change measures in developing countries, including efforts to protect forests and reduce emissions from deforestation and forest degradation;
ragina Komisiją pasinaudoti būsimu ES biudžeto persvarstymu kaip galimybe dar kartą įvertinti bendruosius ES lėšų naudojimo prioritetus ir nukreipti papildomas lėšas kovai su klimato kaita bei vystymui bendrai ir PKKA konkrečiai, be kita ko, perskirti bendrai žemės ūkio politikai skirtas lėšas;
Calls on the Commission to use the upcoming review of the EU budget as an opportunity to re-evaluate the EU's overall spending priorities and channel additional funds to climate change and development in general and the GCCA in particular; including by reallocating Common Agricultural Policy (CAP) funds;
ragina Komisiją paskatinti privatųjį sektorių tapti artimu PKKA partneriu, suprantant, kad viešojo sektoriaus lėšos galėtų paskatinti investuoti ir suteikti galimybę patekti į rinkas bei naudotis technologijomis; ypač ragina Komisiją investuoti į VPP modelio plėtotę pagrindinėse srityse, pvz., pažeidžiamų sričių, kur itin trūksta lėšų, aprūpinimo vandeniu ir infrastruktūros plėtotę, kadangi klimato kaita daro poveikį daugeliui politikos sričių (aprūpinimas vandeniu, visuomenės sveikata, energijos tiekimas ir t. t.), o tai reikalauja valstybės bei vietos institucijų įsikišimo; primena, kad ES prioritetas turėtų būti viešojo sektoriaus pajėgumo imtis veiksmų šiose srityse didinimas;
Calls on the Commission to invite the private sector to become a close partner to the GCCA, recognising that public money could play a catalysing role by incentivising investments and delivering access to markets and technology; specifically encourages the Commission to invest in developing PPP models in key areas such as providing water security and infrastructure in vulnerable areas, where financing gaps currently are substantial, given that climate change affects many policy areas (such as access to water, public health, energy supply) involving intervention from the State and local authorities; recalls that the priority of the EU should be to reinforce capacity for public action in these areas;
ragina Komisiją bendradarbiauti su privačiu draudimo sektoriumi ir ištirti būdus, kaip plėsti bandomąsias draudimo programas, skirtas prisitaikymui prie klimato kaitos ir NRM finansuoti, skiriant dėmesį ir nacionaliniam bei regioniniam, ir asmeniniam draudimo lygmenims;
Calls on the Commission to engage in partnerships with the private insurance industry and explore methods of scaling up pilot insurance schemes to finance adaptation/DRR, addressing both national and regional and individual levels of insurance;
apgailestauja, kad besivystančių šalių vyriausybės, pilietinė visuomenė ir vietos institucijos apskritai nepakankamai dalyvavo PKKA planavimo procese; ragina Komisiją užtikrinti, kad priimant sprendimus detalizavimo, įgyvendinimo, lėšų skirstymo ir įvertinimo proceso metu būtų bendradarbiaujama su suinteresuotosiomis šalimis;
Regrets that the overall involvement of developing country governments, civil society and local authorities has been inadequate throughout the programming process of the GCCA; calls on the Commission to ensure that decision-making throughout the elaboration, implementation, fund distribution and assessment processes takes place in partnership with interested parties;
ragina Komisiją naudotis PKKA, siekiant paremti ir didinti šalių parterių pajėgumą identifikuoti, valdyti ir švelninti pavojus saugumui, kuriuos kelia klimato kaita, taip pat ragina Komisiją šiam tikslui skirti papildomų lėšų; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad jos Išorės santykių generalinis direktoratas būtų visapusiškai įtraukiamas į visą PKKA programų kūrimo ir įgyvendinimo procesą, kas padėtų užtikrinti darną tarp vystomojo bendradarbiavimo, klimato kaitos ir užsienio bei saugumo politikos krypčių;
Calls on the Commission to use the GCCA to support and strengthen partner countries' capacities to identify, manage and mitigate security threats posed by climate change and encourages the Commission to devote additional funds to this purpose; further calls on the Commission to ensure that its Directorate-General for External Relations is fully involved throughout the process of programming and implementing the GCCA, to ensure optimal coherence between development cooperation, climate change and foreign and security policies;
ragina Komisiją pasinaudoti PKKA inicijuojant diskusijas su paramą teikiančiomis šalimis ir šalimis partnerėmis, skirtas didinti pasiruošimą netikėtiems atvejams, susijusiems su plataus masto migracija, jei dėl klimato kaitos kai kurie regionai taptų netinkami gyventi;
Calls on the Commission to use the GCCA to initiate discussions both with the donor community and with partner countries on increasing preparedness and contingency planning for large-scale migration in the event that certain regions become uninhabitable due to climate change;
atkakliai laikosi nuomonės, kad PKKA turi papildyti veiksminga atsiskaitymo tvarka, įskaitant išsamius pažangos rodiklius ir tolesnes programas;
Insists that effective reporting mechanisms, including detailed indicators of progress and follow-up schemes, must adhere to the GCCA;
mano, kad konkreti PKKA teikiama nauda ir žinios galėtų susieti vietos lygmeniu vykdomų prisitaikymo veiksmus ir visuotines klimato ir vystymosi politikos sistemas; atsižvelgdamas į tai, pritaria PKKA veiklos aspektui, susijusiam su politiniu dialogu, nes tai – svarbus žingsnis norint susieti skurdo mažinimo darbotvarkę ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus su klimato kaitos darbotvarke; tačiau pabrėžia, kad PKKA bus sėkmingas tik tuo atveju, jei taps ES derybų po 2012 m. bendros strategijos dalimi, didžiausią prioritetą teikiant paramai, skirtai pasekmių mažinimui ir prisitaikymo veiklai besivystančiose šalyse;
Believes that a specific added value and competence of the GCCA could be forging a link between local adaptation action and the global climate and development policy frameworks; welcomes in this context the "political dialogue" strand of the GCCA as an important step in connecting the poverty reduction agenda and the MDGs with the climate change agenda; stresses however that the GCCA will only be successful if it is part of an overall EU strategy for the post-2012 negotiations, where strong support for mitigation as well as adaptation activities in developing countries is a top priority;
skatina Komisiją naudoti politinį dialogą ir numatomą Europos Sąjungos/Mažiausiai išsivysčiusių šalių/Mažose salose esančių besivystančių valstybių bendrą deklaraciją kaip priemonę propaguoti visuotinį susitarimą, pagal kurį vystomojo bendradarbiavimo ir su klimato kaita susijusi veikla būtų glaudžiai susieta su aiškiai numatytu dėmesiu gyventojų rūpesčiams, kaip numato visuotinio Maršalo plano iniciatyva;
Encourages the Commission to use the policy dialogue and its envisaged EU/Least Developed Countries (LDCs)/Small Island Development States (SIDS) Joint Declaration as a forum for advancing the idea of a "Global Contract", where development cooperation and climate change-related activities are closely integrated with attention to population concerns incorporated as an explicit element, as envisioned in the Global Marshall Plan initiative;