natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pastaraisiais metais įvyko teigiamų pokyčių, dėl kurių beveik visoje ES atsirado neatidėliotinų sandorių rinkos, o kai kuriose ES valstybėse – ateities sandorių rinkos.
There have been positive developments in recent years resulting in the emergence of spot markets covering almost the entire EU, as well as the emergence of future markets in parts of the EU.
Komisijos manymu, sklandžiai veikiančios neatidėliotinų sandorių rinkos reikalingos toliau kuriant ilgalaikių ateities sandorių rinkas.
Well functioning spot markets are in the Commission's view necessary for the further development of long-term futures markets.
Komisija neketina siūlyti, kad ateities sandorių rinka būtų privaloma.
The Commission has no intention to propose a mandatory futures market.
Jos manymu, tokios rinkos turėtų atsirasti natūraliai, visų pirma visiškai įgyvendinus trečiąjį energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkinį.
It considers that such markets should emerge naturally, in particular once the third internal energy market package is fully implemented.
Be to, neseniai priimtu teisės aktų rinkiniu, skirtu rinkos vientisumui užtikrinti COM(2010) 726 galutinis, 2010 m. gruodžio 8 d. , siūloma didmeninių elektros energijos rinkų priežiūros sistema, kuri turėtų padėti padidinti pasitikėjimą šia rinka.
In addition, the recent market integrity package COM(2010)726 final, 8 December 2010. proposes a framework for the supervision of wholesale energy markets which should increase trust in the market.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010906/2010
Question for written answer E-010906/2010
(2011 m. sausio 6 d.)
(6 January 2011)
Tema: Įpareigojančių planinių tikslų įtraukimas į nacionalinius energijos efektyvumo veiksmų planus
Subject: Introduction of binding planning objectives in national energy efficiency action plans
Nors energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo srityse parengta daug teisėkūros priemonių, ne visos jos padeda gauti pageidaujamų rezultatų.
Although many legislative measures exist in the fields of energy efficiency and energy saving, not all of them are able to achieve the desired results.
Moksliniai tyrimai taip pat rodo, kad būtina dėti daugiau pastangų energijos vartojimo efektyvumui gerinti, nes esant dabartiniams pažangos tempams iki 2020 m. bus pasiekta tik maždaug pusė nustatytų 20 proc. tikslų.
Research findings also indicate that more efforts must be made to improve energy efficiency, since at the current rate of progress only around half of the 20 % target will be attainable by 2020.
Su pastatais yra susiję apie 40 proc. suvartojamos energijos ir apie 36 proc. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
Some 40 % of energy consumption and nearly 36 % of greenhouse gas emissions are linked to buildings.
Tačiau kol kas valstybėse narėse atnaujinama labai nedaug pastatų ir vis dar neparengtos energijos naudojimo esamuose pastatuose mažinimo priemonės.
However, at present in the Member States very few buildings have been renovated and measures for reducing energy consumption in existing buildings are still not yet in place.
Europos Komisija savo 2011 m. darbo programoje yra numačiusi persvarstyti Energijos efektyvumo veiksmų planą.
In its work programme for 2011 the Commission has proposed to review the energy efficiency action plan.
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad valstybės narės nepakankami išnaudoja energijos taupymo galimybes, nemano, kad persvarstant minėtą veiksmų planą būtina atskiroms valstybėms narėms nustatyti įpareigojančius efektyvaus energijos vartojimo planinius tikslus, taip užtikrinant strategijoje „ES 2020“ numatytų tikslų įgyvendinimą laiku?
In view of the fact that the Member States are not adequately exploiting opportunities for energy saving, does the Commission not consider that, when reviewing the abovementioned action plan, it should set binding energy efficiency targets for the various Member States in order to ensure that the objectives set in the ‘EU 2020’ strategy are implemented in time?
(2011 m. vasario 8 d.)
(8 February 2011)
Komisija norėtų patvirtinti, kad 2011 m. pavasarį ketina priimti naują Energijos vartojimo efektyvumo planą.
The Commission would like to confirm that it intends to adopt a new Energy Efficiency Plan in spring 2011.
Pagrindinis plano tikslas – užtikrinti nuoseklią nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo srities veiksmų įgyvendinimo sistemą.
A central element of the Plan will be ensuring a coherent framework for national efforts in the field of energy efficiency.
Taip energijos vartojimo efektyvumo politikai bus galima taikyti išsamesnį metodą, geriau išnaudojant esamas energijos taupymo galimybes.
This will allow a broader approach to energy efficiency policy, tapping more of the existing energy saving potentials.
Be nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo planų vaidmens stiprinimo, nustačius nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo planinius tikslus būtų galima imtis aktyvesnių veiksmų ir suteikti politinį impulsą energijos vartojimo efektyvumo srityje.
In addition to upgrading the role of National Energy Efficiency Plans, setting national targets for energy efficiency might be a trigger for enhanced action and create political momentum on energy efficiency.
Komisija ketina stebėti tų planinių tikslų įgyvendinimą ir peržiūrėti pažangą per ateinančius kelerius metus.
The Commission intends to monitor the implementation of these targets and review the progress made over the next few years.
Be to, nuo 2010 m. pabaigos Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybes nares, dėl to, ar tikslinga nustatyti privalomus nacionalinius planinius tikslus.
Furthermore, since late 2010 the Commission has been conducting consultations with the stakeholders including the Member States on the appropriateness of setting binding national targets.
Komisija deramai atsižvelgė į Parlamento ataskaitą dėl energijos vartojimo efektyvumo.
The Commission has taken good note of Parliament's own initiative report on energy efficiency.
Be to, nagrinėjama galima sektoriams privalomų planinių tikslų nauda.
Analysis is also carried out on the potential benefits of introducing sectoral binding targets.
Svarbu prisiminti, kad energijos vartojimo efektyvumo politika – tai ne tik planinių tikslų nustatymas.
It is important to keep in mind that energy efficiency policy does not consist of target setting alone.
Sąjungos teisinei sistemai jau priklauso privalomos nuostatos tokiose srityse, kaip gaminių ir pastatų energijos vartojimo efektyvumas ir vartotojų teisė gauti informacijos apie jų suvartojamą energijos kiekį.
The Union's legislative framework already includes binding provisions on subjects like the energy efficiency of products and buildings, and consumers' rights to information about their energy consumption.
Komisija užtikrins tinkamą šios teisinės sistemos įgyvendinimą ir pasiūlys įgyvendinimo gerinimo būdus.
The Commission will ensure proper implementation of this legal framework and will propose reinforcements to it.
Be to, ji toliau nagrinės, kaip pasinaudojant ES finansinėmis priemonėmis galima geriausiai paskatinti viešąsias ir privačias investicijas į energijos vartojimo efektyvumą.
It will also continue to examine how EU financial instruments can best be used to trigger public and private investment in energy efficiency.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010907/2010
Question for written answer E-010907/2010
(2011 m. sausio 13 d.)
(13 January 2011)
Tema: Komercinių bankų nustatomų sąlygų koordinavimas suteikiant paskolas smulkiam ir vidutiniam verslui ir paskolų išdavimo priežiūros kontrolė
Subject: Coordination of the legal conditions for the granting of loans to SMEs by commercial banks, and supervision of lending activities
Europos Komisija 2008 m. priimtame Europos ekonomikos gaivinimo plane didelį dėmesį skyrė finansinės paramos sutelkimui smulkiam ir vidutiniam verslui atsižvelgdama į tai, kad finansinė ir ekonominė krizė smarkiai apribojo smulkaus ir vidutinio verslo (toliau – SVV) prieigą prie finansavimo, o tai kelia didelę grėsmę šio labai svarbaus sektoriaus veikimui siekiant išsilaikyti krizės metu.
The economic recovery plan adopted by the Commission in 2008 focused in particular on mobilising financial aid to small and medium-sized enterprises (SMEs), taking account of the fact that the financial and economic crisis has seriously restricted SMEs’ access to finance, which constitutes a grave threat to the activities of this very important sector with a view to surviving the current crisis.
Greta tokių pagalbos priemonių kaip skubus ir išsamus smulkaus verslo akto įgyvendinimas valstybėse narėse ar išskirtinis valstybės pagalbos teikimas, kaip svarbiausia pagalbos priemonė buvo įvardijamas Europos investicijų banko finansinis paketas 2008–2011 m., sudarantis 30 milijardų eurų ir skirtas paskoloms SVV.
Alongside aid measures such as the urgently needed and full implementation in the Member States of the law on small businesses, and the granting of exceptional state aid, the most important aid measure is the European Investment Bank’s financial package for 2008‑11, comprising EUR 30 billion for loans to SMEs.
Nevyriausybinė organizacija „Bankwatch Network“ š. m. gruodžio 8 d. pristatė tyrimą, kuriame daroma išvada, kad SVV galimybė pasinaudoti finansavimu padidėjo labai nežymiai, o EIB skirtais pinigais pasinaudojo patys bankai, tuo pat metu sugriežtindami paskolų išdavimo sąlygas SVV.
On 8 December 2010 the NGO ‘Bankwatch Network’ presented a study which concluded that access to finance for SMEs had barely increased at all, since the finance granted by the EIB had been used by the banks themselves, and that at the same time the conditions for granting credit to SMEs had become tougher.
Be to, ataskaitoje teigiama, kad kai kuriose Centrinės ir Rytų Europos šalyse EIB paskolomis buvo finansuojamas stambus verslas.
Furthermore, the report indicates that in the countries of Central and Eastern Europe the EIB loans served to finance large businesses.
Ar Europos Komisija ketina pateikti ataskaitą, kiek MVĮ gavo finansavimą iš EIB skiriamų lėšų?
Does the Commission intend to submit a report on the number of SMEs which received funds from the EIB?
Ar pradėsianti veikti Europos bankininkystės priežiūros institucija imsis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad SVV galimybei pasinaudoti finansavimu būtų taikomi vienodi reikalavimai visose valstybėse narėse, o paskolas išduodantys bankai prižiūrimi, kad SVV galėtų pasinaudoti finansavimu?
Will the future European banking supervision authority take the necessary measures to ensure that the same requirements apply to access to finance for SMEs in all Member States, and that banks which grant loans are monitored so that SMEs can have access to finance?
O. Rehn atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Rehn on behalf of the Commission
(2011 m. kovo 15 d.)
(15 March 2011)
Todėl EIB, veiksmingai spręsdamas likvidumo poreikius rinkoje ir didindamas finansavimą MVĮ, vieneriais metais anksčiau įvykdė ECOFIN tarybos nustatytus planus.
The EIB is therefore one year early in achieving the targets set by the Ecofin Council, effectively addressing the liquidity needs in the market and enhancing SME finance.
Įprastai paskolos pasirašymo su banku tarpininku ir galutinio jos skyrimo MVĮ laikas skiriasi.
There are natural time lags between the signature of a loan with the intermediary bank and the final allocation to an SME.
Tai reiškia, kad 2008, 2009 ir 2010 m. pasirašius gerokai daugiau paskolų, šis padidėjimas dar turi visiškai atitikti galutiniams naudos gavėjams skirtas lėšas.
This means that the large increase in signatures in 2008, 2009 and 2010 has yet to be fully reflected in allocations to final beneficiaries.
EIB tikisi, kad šios teigiamos tendencijos bus tęsiamos ir 2011 m.
The EIB expects these positive trends to continue in 2011.
EIB atidžiai prižiūri ir užtikrina, kad komerciniai bankai skolindami MVĮ veiksmingai naudotųsi jo kredito linijomis, kaip parodyta pirmiau pateiktoje statistikoje.
The EIB is closely monitoring and ensuring the effective use of its credit lines by commercial banks for SME lending, as shown in the above statistics.
Tvirtinimas Bankwatch atasakaitoje, kad Vidurio ir Rytų Europos šalyse EIB paskolos „buvo naudojamos didelėms įmonėms finansuoti“, nėra paremtas EIB skolinimo MVĮ duomenimis.
Regarding the statement in the Bankwatch report highlighting that in countries of Central and Eastern Europe EIB loans ‘served to finance large businesses’, this is not supported by EIB data on SME lending.
Vidutinis „EIB paskolos MVĮ dydis“ ataskaitoje paminėtose valstybėse narėse – nuo 100 000 iki 200 000 EUR, vadinasi, tenkinami ne tik didelių projektų, bet ir MVĮ finansavimo poreikiai.
The average ‘EIB SME loan size’ is between EUR 100 000 and EUR 200 000 in the Member States mentioned in the report, thus addressing SME funding needs and not only large projects.
Pagal Reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija (EBI), 1 straipsnį svarbiausias Institucijos tikslas – „prisidėti prie … finansų sistemos stabilumo ir veiksmingumo.“
According to Article 1 of the regulation establishing the European Banking Authority (EBA), the primary objective of the EBA is to ‘contribute to […] the stability and effectiveness of the financial system’.
Reglamento 8 straipsnyje nustatyta, kad EBI pagal savo kompetenciją stebi ir vertina rinkos pokyčius, įskaitant, prireikus, kreditų, ypač suteikiamų namų ūkiams ir MVĮ, tendencijas.
Article 8 of the regulation establishes that the EBA shall monitor and assess market developments in the area of its competence, including where appropriate trends in credit, in particular, to households and SMEs.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010908/2010
Question for written answer E-010908/2010
Tema: Efektyvesnis biologinių atliekų tvarkymas
Subject: Better use of biowaste
Augant Europos ekonomikai biologinių atliekų vis daugėja.
European economic growth is leading to a constant increase in the volume of biowaste.
Siekiant veiksmingai valdyti šių atliekų tvarkymą, didžiausią dėmesį reikėtų skirti jų prevencijai ar mažimui.
If it is to be efficiently managed, greater attention should be paid to preventing and reducing this form of waste.
Biologinės atliekos taip pat galėtų būti panaudojamos kaip žaliava bioenergijos, elektros ir transporto sektoriuose naudojamo biologinio kuro gamybai.
Biowaste can also be used as a raw material in the production of biofuels used in the bioenergy, electricity-generation and transport sectors.
Šiuo metu biologinės atliekos tvarkomos pagal skirtingą kiekvienoje valstybėje nustatytą tvarką, todėl kai kurios valstybės narės įgyvendina plataus užmojo politiką, tačiau kitos nesiima beveik jokių veiksmų.
At present, biowaste is managed differently in each Member State, with some engaged in ambitious waste-management projects, while others largely ignore the matter.
Ar Komisija nemano, kad, siekiant veiksmingiau valdyti biologinių atliekų išteklius ir sumažinti atliekų tvarkymo išlaidas, būtų tikslinga parengti bendrus Bendrijos mastu galiosiančius teisės aktus dėl biologinių atliekų tvarkymo, kurie apimtų privalomą valstybėms narėms atliekų surinkimo sistemos sukūrimą, numatytų biologinių atliekų perdirbimo būdus, siekiant išvengti mažiau palankių būdų, tokių kaip sąvartynai ar atliekų deginimas?
Does the Commission agree that the efficient management of biowaste resources and the reduction of biowaste management costs call for the introduction of common biowaste management laws at Community level which would make it mandatory for Member States to set up waste collection systems and establish more appropriate forms of biowaste management than landfill or incineration?
J. Potočniko atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
galbūt peržiūrėti Atliekų pagrindų direktyvoje nustatytų namų ūkių atliekų perdirbimo tikslus, įtraukiant biologinių atliekų perdirbimo arba atskiro surinkimo reikalavimą,
possible revision of the household waste recycling target of the Waste Framework Directive to include bio-waste recycling or separate collection obligation,
nustatyti komposto standartus (pagal nebelaikymo atliekomis kriterijus),
setting standards for compost (through end-of-waste criteria),
parengti gyvavimo ciklo vertinimu grįstas biologinių atliekų tvarkymo gaires, kuriomis galėtų remtis valstybių narių politikai.
providing life-cycle assessment (LCA)-based guidelines on bio-waste management for use by policy‑makers in the Member States.
Be to, Komisija ketina 2011 m. pabaigoje paskelbti strateginę netaršių transporto sistemų iniciatyvą.
In addition, the Commission intends to launch at the end of 2011 a strategic initiative on Clean Transport Systems.
Šioje iniciatyvoje bus numatyta taikyti į biologinį kurą perdirbtų biologinių atliekų naudojimo transporto sistemose paskatas.
This initiative will include a number of incentives for use of bio-waste in transport after turning it into biofuels.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010909/2010
Question for written answer E-010909/2010
Tema: Jūrų transporto aplinkos apsaugos standartų įgyvendinimas
Subject: Implementation of environmental protection standards in maritime transport
Jūrų transporto sektorius susiduria su didelėmis problemomis aplinkosaugos srityje, kurios turi būti pradėtos spręsti nedelsiant.
The maritime transport sector faces serious environmental problems which need to be addressed without delay.
Komisijos parengtame komunikate dėl Europos Sąjungos jūrų politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. apibrėžti pagrindiniai prioritetai, siekiant mažinti taršą jūroje.
The Commission communication on strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018 highlights the main priorities for reducing marine pollution.
Tarp šių prioritetų akcentuojami siekiai užtikrinti, kad valstybės narės iki 2020 m. užtikrintų gerą aplinkosauginę jūrų vandenų būklę, sumažintų laivų išmetamų teršalų kiekį, modernizuoti jūrų uostų infrastruktūrą, plėtoti jūrų laivų technologijas, suteikiant didesnę finansinę paramą moksliniams tyrimams ir jų plėtrai.
These include ensuring that Member States are able to achieve ‘good environmental status’ of marine waters by 2020, reducing emissions from ships, modernising maritime port facilities, and developing naval technology, through increased financial support for research and development.
Numatoma įvertinti galimybes pakeisti registracijos mokesčius, uosto mokesčius ir kitas rinkliavas, sudarant palankesnes sąlygas ekologiškų laivų savininkams.
The possibility of modulating registration fees, port dues and other charges, with a view to rewarding efforts towards greener shipping is also to be considered.
Kokių konkrečių veiksmų Komisija jau ėmėsi, siekdama komunikate apibrėžtų strateginių tikslų?
What specific steps has the Commission already taken to achieve the strategic objectives outlined in the communication?
Ar Komisija nemano, kad būtų naudinga parengti detalų jūrų politikos veiksmų planą, siekiant sumažinti jūrų transporto lemiamą jūrų taršą?
Does the Commission agree that it would be useful to draft a detailed action plan for maritime policy with a view to reducing maritime pollution, which is mainly caused by maritime transport?
S. Kallaso atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Kallas on behalf of the Commission
Komisija įgyvendina Komisijos Komunikate „Jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ COM(2009) 8 galutinis. apibrėžtus strateginius tikslus ir 2011 m. viduryje planuoja pateikti išsamų veiksmų planą.
The Commission is working on the implementation of the strategic objectives described in the Commission's Communication on strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018 COM(2009)8 final. and will present a detailed action plan (‘roadmap’) planned for mid‑ 2011.
Šiame veiksmų plane visų pirma bus numatyti visi veiksmai, kurių bus imamasi gerinant laivininkystės poveikį aplinkai, taip pat bus numatyta mokslinių tyrimų ir taikomoji veikla ir galimos paskatos arba rinkliavos.
This roadmap will in particular cover all relevant actions aimed at improving the environmental performance of shipping addressing also research and development activities and possible incentives or charges.
Dėl konkrečių veiksmų Komisija gerbiamajam Europos Parlamento nariui norėtų pranešti, kad vykdoma Direktyvos 2000/59/EB Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, OL L 332, 2000 12 28 . dėl uosto priėmimo įrenginių peržiūra.
Regarding specific steps, the Commission would like to inform the Honourable Member that the revision of Directive 2000/59/EC Directive 2000/59/EC of the European Parliament and the Council on port reception facilities for ship-generated waste and cargo residues, OJ L 332, 28.12.2000. on port reception facilities is on its way.
Komisija sieks 2011 m. pabaigoje pateikti Parlamentui ir Tarybai teisės akto pasiūlymą.
The Commission is aiming for a legislative proposal to be presented to Parliament and Council by the end of 2011.
Be to, ES labai aktyviai prisideda prie Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) veiklos, kuria siekiama sumažinti viso pasaulio laivininkystės taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis.
Moreover, the EU is playing a very active role in the International Maritime Organisation's (‘IMO’) work aimed at global reduction of shipping greenhouse gases.
Galiausiai artimoje ateityje Komisija ketina pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo ES teisės aktuose nustatytas sieros kiekio jūrų laivų bunkerių kure ribos būtų suderintos su naujai nustatytomis TJO konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencija) VI priede.
Furthermore the Commission intends to present in the near future a proposal in order to align EU legislation with the new limits for sulphur content of marine bunker fuels as established by Annex VI to the IMO's International Convention for the Prevention of Pollution from Ships (‘MARPOL’).
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010910/2010
Question for written answer E-010910/2010
Tema: Prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių poveikio transporto sektoriui analizė
Subject: Study of the impact on the transport sector of adapting to the repercussions of climate change
Transporto sektoriui, ypač šiame sektoriuje veikiančioms įmonėms, itin sunku prisitaikyti prie klimato kaitos.
The transport sector and, in particular, firms operating in this sector, are having great difficulty adapting to climate change.
Todėl siekiant palengvinti joms tenkančią naštą, būtina užtikrinti reikiamą jų paramą.
It is important to provide the assistance necessary to relieve the heavy burden borne by this sector.
Tai būtų galima padaryti parengus daugiamečio planavimo perspektyvą, paremtą investicijomis į mokslinius tyrimus ir naujoves, sukūrus efektyvios finansinės pagalbos mechanizmą.
This could include preparing a multiannual plan based on investment in scientific research and innovation and establishing an effective financial aid mechanism.
Be to, ekonominės, socialinės ir finansinės kovos su klimato kaita priemonių įgyvendinimo pasekmės transporto sektoriui vis dar nepakankamai ištirtos ir numatytos.
What is more, the impact on the transport sector of the implementation of economic, social and financial measures to combat climate change has not yet been adequately examined or forecast.
Ar Komisija rengiasi atlikti prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių poveikio transporto sektoriui (pagal atskiras transporto rūšis) analizę?
Does the Commission intend to carry out a study of the impact on the transport sector (in terms of each mode of transport) of adapting to the repercussions of climate change?