natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad, norint tausiai vystyti atitinkamą pakrantės regioną, būtina didinti aplinkos apsaugos, natūralių ir žmogiškųjų veiksnių sąveiką bei gerinti žvejų bendruomenių gyvenimo kokybę; dar kartą patvirtina, kad žvejybos politika visų pirma turėtų būti grindžiama žvejų bendruomenių gerovės ir ekosistemų, kurių neatsiejamą dalį sudaro šios bendrijos, tvarumo tarpusavio priklausomybės principu;
Points out that the sustained development of a given coastal region makes it necessary to enhance the interaction between its environmental, natural and human components and promote the quality of life of its fishing communities; reaffirms that a policy for fisheries must start from the principle of interdependence between the welfare of fishing communities and the sustainability of ecosystems of which they are an integral part;
pabrėžia, kad būtina pripažinti smulkiosios priekrančių žvejybos ir žvejybos kaip amato ypatybes ir svarbą;
Emphasises, in this context, that it is necessary to recognise the specific character and importance of small-scale inshore fishing and artisanal fishing;
pabrėžia, kad, siekiant patenkinti mitybos poreikius kiekvienoje valstybėje narėje, strateginės žuvininkystės pramonės ir žvejų bendruomenių gyvybingumo bei tausių jūrų ekosistemų išsaugojimas nėra vienas kitam prieštaraujantys tikslai;
Stresses, consequently, that seeking to meet the food needs of each Member State, safeguarding the viability of the strategic fishing industry and fishing communities and preserving the sustainability of marine ecosystems are not irreconcilable objectives;
mano, kad, siekiant tinkamame lygmenyje išlaikyti viso pasaulio žuvų išteklius, taip pat reikia nustatyti didžiausią skaičių dienų, kurias žvejai gali praleisti jūroje;
Considers that, in order to maintain fish stocks at an acceptable level worldwide, upper limits must also be set on the number of days fishermen may remain at sea;
pabrėžia, kad norint jūrų valdymui taikyti ekosisteminį metodą būtini daugiašaliai ir tarpsektoriniai veiksmai, kurie apimtų įvairias priemones ir įvairių sričių politiką, kurios daro poveikį jūrų ekosistemai– turima mintyje kitų su žvejyba susijusių sričių politika ir priemonės – be kurių būtų neįmanoma pasiekti šio metodo tikslų;
Points out that the application of an ecosystem approach to marine management necessarily requires a multidisciplinary and intersectoral action encompassing the various measures and policies that have an impact on marine ecosystems - going far beyond and upstream of policies adopted in the area of fisheries - without which it will not be possible to achieve the objectives of this approach;
dar kartą patvirtina, kad reikia tirti ir taikyti priemones daugeliui veiksnių, darančių didžiulį poveikį jūrų ekosistemų tausumui bei žuvų ištekliams ir taip pat žvejybai, pavyzdžiui, pakrantės ir atviros jūros taršai, žemės ūkio ir pramonės nutekamiesiems vandenims, upių tėkmės krypties pakeitimui, dugno gilinimui, uostų veiklai, jūros transportui ir turizmui;
Reiterates the need to study and adopt measures in relation to a multitude of factors that have a profound impact on the sustainability of marine ecosystems and the state of fishery resources, and consequently on fishing activity, such as coastal and offshore pollution, industrial and agricultural effluents, alterations to river courses, deep-sea dredging, port activity, maritime transport and tourism;
pabrėžia, kad labai skiriasi įvairios jūrų zonos ir jų atitinkami ištekliai; taip pat skiriasi įvairūs laivynai ir žvejybos įrankiai bei jų daromas poveikis ekosistemai, kuriai būtinos diferencijuotos, specifinės ir kiekvienam atvejui pritaikytos žvejybos valdymo priemonės, pvz., techniniai tinklų pakeitimai, tam tikrų žvejybos rajonų uždarymas ir žvejybos pastangų mažinimas;
Stresses that there are significant differences between the various marine areas and their respective fishery resources, and also between the various fleets and fishing gear used and their impact on ecosystems, which requires fisheries management measures, such as technical modifications to nets, the closure of certain fishing areas and the reduction of fishing effort, that are diversified, specific and adapted to each case;
pabrėžia, kad žvejams, socialiai ir ekonomiškai nukentėjusiems nuo kasmetinių žuvų išteklių atkūrimo programų ar ekosistemų apsaugos priemonių poveikio, būtina taikyti paramos teikimo ar kompensavimo mechanizmus;
Stresses the need to apply mechanisms to subsidise or compensate fishermen affected by the economic and social repercussions of multiannual recovery and management plans and measures to protect ecosystems;
pabrėžia, kad jūrų valdymui palaipsniui taikant bendrą tarpdalykį ir tarpsektorinį metodą būtina nuolat gerinti ir gilinti mokslo žinias siekiant užtikrinti, kad priimamos priemonės būtų grindžiamos pagrįstais moksliniais duomenimis;
Points out that the necessarily gradual application of a global, interdisciplinary and intersectoral approach to marine management requires that scientific knowledge be constantly improved and deepened in order to guarantee the adoption of measures based on validated scientific data;
pabrėžia, kad moksliniai žvejybos tyrimai yra esminis žvejybos valdymo įrankis, be kurio neapseinama nustatant veiksnius, kurie daro įtaką žuvų išteklių vystimuisi, atliekant kiekybinį vertinimą ir rengiant modelius, kurie leidžia planuoti jų plėtrą ir kurie taip pat būtini gerinant žvejybos įrankius, laivus, žvejų darbo sąlygas, atsižvelgiant į jų žinias bei patirtį;
Stresses that scientific fisheries research is an essential tool for fisheries management that is indispensable for identifying the factors that influence the development of fishery resources, with a view to carrying out a quantitative assessment and developing models that make it possible to forecast their development, but also for improving fishing gear, vessels and working and safety conditions for fishermen, in conjunction with their knowledge and experience;
siūlo atlikti mokslinius tyrimus, kurių metu būtų galima nustatyti žuvininkystės tikslais eksploatuojamų jūrų išteklių pasiskirstymą atsižvelgiant į naujausius vandens fizinių ir cheminių parametrų pokyčius dėl klimato kaitos; mano, kad į tyrimų duomenis turėtų būti atsižvelgiama persvarstant dabartinius žuvų išteklių atkūrimo planus, pvz., Iberijos pusiasalio jūrų lydekų ir norveginių omarų atkūrimo planus;
Proposes that scientific studies be carried out capable of identifying the redistribution of marine species exploited by fisheries because of the impact of the recent change in the physical and chemical parameters of waters due to climate change; considers that these studies should serve as a basis for reformulating a number of existing stock recovery plans, for example the recovery plan for hake and langoustine off the Iberian Peninsula;
atkreipia dėmesį į būtinybę rengti akvakultūros tyrimo projektus siekiant papildyti didžiausiame pavojuje esančių rūšių išteklius;
Draws attention to the need to develop aquaculture research projects in order to replenish stocks of the most endangered species;
mano, kad būtina investuoti į žmogiškųjų išteklių mokymus, skirti atitinkamus finansinius išteklius bei skatinti įvairių valstybių narių įstaigų bendradarbiavimą;
Considers, in this connection, that it is necessary to invest in training for human resources, provide adequate financial resources and promote cooperation between the various public bodies in the Member States;
pažymi, kad vykdant mokslinius tyrimus reikėtų atsižvelgti į socialinius, aplinkos apsaugos ir ekonominius žvejybos veiksnius; mano, jog būtina įvertinti įvairių žvejybos valdymo sistemų (priemonių) poveikį užimtumui ir žvejų bendruomenių pajamoms;
Points out that scientific research should take account of the social, environmental and economic components of fishing activity; considers it essential to assess the impact of the various fisheries management systems/instruments on employment and income in fishing communities;
ragina Komisiją iš naujo svarstyti dabartinę bendro leidžiamo sugauti kiekio (BLSK) ir kvotų sistemą kaip pagrindinę jūrų išteklių valdymo priemonę ir nustatyti, ar ji naudinga atsižvelgiant į dabartinius žvejybos apribojimus;
Urges the Commission to reconsider the present system of total allowable catches (TACs) and quotas as the principal instrument for managing marine resources and its usefulness given the present fishing restrictions;
ragina Komisiją išnagrinėti žuvų iškrovimo, neteisėtos žvejybos ir nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą kontrolės ir stebėsenos sistemas ir siūlyti taikyti atviresnes sistemas;
Urges the Commission to study and propose more open control and supervision systems in respect of fisheries landings, illegal catches and the discarding at sea of by-catches;
mano, kad minėtosios priemonės būtinos norint, jog kompetentingos mokslo institucijos teisingai įvertintų žuvų išteklių padėtį;
Considers the above-mentioned measures to be fundamental for an accurate assessment of the state of fisheries resources by the competent scientific bodies;
pripažįsta, kad dabartinės žvejybos valdymo priemonės, grindžiamos nustatytu bendru leidžiamu sugauti kiekiu, turi tiesioginį poveikį sugaunamų žuvų kiekiui ir netiesioginį poveikį žvejybai; vis dėlto pabrėžia, kad reikia valdyti žvejybos pastangas siekiant, jog šis metodas būtų taikomas veiksmingiau; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes taikyti įvairias žuvų išteklių valdymo priemones ir drauge užtikrinti, kad dabartinės priemonės nebūtų keičiamos tol, kol bus galima pasinaudoti alternatyviais būdais, kuriuos taikant būtų užtikrinamas tinkamiausias žuvų išteklių panaudojimas;
Recognises that the existing fisheries management instruments, based on TACs, have a direct impact on catches and an indirect impact on fishing effort; stresses, however, that management of fishing effort is needed to allow this method to work more effectively; urges the Commission to study the various instruments for managing fishery resources, while ensuring that the current instruments are not altered until an alternative becomes available that will guarantee the more appropriate exploitation of fishery resources;
pabrėžia, kad valstybės narės, vadovaudamosi reliatyvaus stabilumo principu, yra išskirtinai atsakingos už leistino sugauti kiekio paskirstymą laivynams ir žvejybos įrankiams; mano, kad kiekvienoje valstybėje narėje skirstant kvotas reikėtų atsižvelgti į įrankio rūšį (tralas ir kt.) bei į atitinkamą sugautų žuvų kiekį;
Stresses that the distribution of TACs by fleets and fishing gear, respecting the principle of relative stability, falls within the exclusive competence of each Member State; considers that the distribution of quotas in each Member State should take account of the type of gear (trawl and others) and the respective catches;
išreiškia didelį susirūpinimą dėl galimybės keisti BŽP taip, kad būtų skatinama koncentruoti žvejybą, ypač prieigos prie išteklių požiūriu;
Expresses its deep concern at the possibility of any change being made to the CFP that promotes the concentration of fishing activity, in particular as regards the right of access to resources;
pažymi, kad kvotų sumažinimas ir jų koncentracija tarp nedidelio skaičiaus operatorių reiškia ne tai, kad mažės žvejybos apimtis, o tik tai, kad bus koncentruojamas žuvų išteklių naudojimas;
Points out that the reduction and concentration of quotas among a limited number of operators does not necessarily mean a reduction in fishing effort, but merely the concentration of fishery resource exploitation;
sveikina pozityviąją diskriminaciją, susijusią su parama kai kurių ES atokiausių regionų laivynų atnaujinimui, ir mano, kad būtina išlaikyti šią paramą baigus vykdyti dabartinę 2007–2013 m. finansinę programą, siekiant užtikrinti, kad ir vėliau būtų žvejojama tvariai ir tausojant aplinką;
Applauds the positive discrimination regarding aid to renovate the fleet in some outermost regions of the EU and considers it fundamental that this aid be maintained beyond the end of the present financial framework 2007-2013 so that it is possible to ensure, even thereafter, a form of fishing which is sustainable and environmentally-friendly;
mano, kad, siekiant puoselėti tausias jūrų pakrančių ekosistemas, tradicinę žvejybą ir žvejų bendruomenių išlikimą, gyvybiškai svarbu išsaugoti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl prieigos prie zonų, kurios įeina į 12 mylių teritorinius vandenis; ragina siekti, kad ši, nukrypti leidžianti nuostata nuolat galiotų;
Considers it vital to maintain the access derogation to the zone falling within territorial waters at at least 12 miles, as a way of fostering the sustainability of coastal marine ecosystems, traditional fishing activities and the survival of fishing communities; calls for this derogation to be permanent in nature;
ragina atokiausių regionų išskirtinėms ekonominėms zonoms priklausančią zoną apibrėžti kaip "išskirtinės prieigos zoną" siekiant užtikrinti jūrų ekosistemų, žvejybinės veiklos ir atitinkamų vietos bendruomenių gyvybingumą;
Calls for the area corresponding to the EEZs of the outermost regions to be considered an 'exclusive access zone' on a permanent basis in order to guarantee the sustainability of marine ecosystems, fishing activity and local fishing communities;
mano, kad neužtenka žvejybą vertinti taikant vienodus kriterijus ir neatsižvelgiant į laivynų ir žvejybos įrankių įvairovę; mano, kad kontroliuojant žvejybą reikėtų atsižvelgti į įvairias žuvų rūšis, įvairius žvejybos įrankius ir įvertinti, kokį poveikį žuvų rūšims daro sugautų žuvų kiekis;
Considers it insufficient to measure fishing effort in a uniform way, without taking account of the diversity of fleets and gear; considers that controlling fishing effort should take account of the various species, the various fishing gear and the assessed impact of catches on stocks of each species;
mano, kad akcentuojamas žvejybos vertinimas skaičiuojant kW per dieną yra tinkamas tik žvejybai tralais, tačiau netinka kitiems žvejybos įrankiams;
Considers that the emphasis placed on fishing effort based on kw/day is useful only in the case of trawl fishing but is not appropriate to other gear;
mano, kad zonų apribojimams (uždaros ir saugomos zonos, pavyzdžiui, saugomos jūrų zonos) pagrįsti reikalingi daugiadalykiai moksliniai tyrimai, ypač dėl įvairios veiklos ir veiksnių, kurie realiai veikia ekosistemą, daromo poveikio, ir dėl apribojimų, kurie apimtų išsamią socialinio ir ekonominio poveikio žvejų bendruomenei analizę, teikiamos naudos;
Considers that area restrictions (closed or protected areas, such as protected marine areas) require a multidisciplinary scientific basis to support them, in particular as regards the influence of the various activities and factors which have a real impact on ecosystems and as regards the real benefits offered by their creation, which should include specific in-depth studies on their environmental and socio-economic impact on fishing communities;
pažymi, kad žvejybos apribojimai daugiausia buvo nustatomi skatinant nurašyti žvejybos laivus į metalo laužą, tačiau jie nebuvo vienodai taikomi įvairiose valstybėse narėse; pabrėžia, kad pritaikant įvairių valstybių laivynus prie žvejybos išteklių, turi būti atsižvelgiama į šiuo metu jau vykstantį žvejybos pastangų mažinimą;
Notes that restrictions on fishing capacity have mainly been brought about by promoting the scrapping of vessels but have not been applied uniformly in the various Member States; stresses, consequently, that matching the various national fleets to fishery resources must take account of the reduction in fishing effort already brought about;
mano, kad netinkama ir nepateisinama politika, kai skatinama nurašyti laivus į metalo laužą be atrankos neatsižvelgiant į specifines laivynų, žuvų išteklių ypatybes ir vartojimo poreikius kiekvienoje valstybėje narėje bei socialinį ir ekonominį poveikį;
Considers that a policy that encourages the indiscriminate scrapping of vessels without taking account of the specific features of fleets, fishery resources and needs as regards consumption in each Member State, and the socio-economic impact, is inappropriate and unjustified;
taigi mano, kad pirmiausia žvejybos valdymo srityje reikia moksliškai įvertinti, ar turima pernelyg didelių laivynų ir pernelyg išnaudojamų išteklių, ir kurie jie yra, kad būtų galima priimti tinkamas priemones;
Considers, therefore, that one of the first tasks to be carried out in the area of fisheries management is to assess scientifically whether there are any over-large fleets and over-exploited resources, and which they are, so that suitable specific measures can be adopted;
pažymi, kad žuvininkystės valdymo atsargos principas Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 "reiškia, kad pakankamos mokslinės informacijos nebuvimas negali būti laikomi priežastimi atidėti arba nesiimti valdymo priemonių pagrindinėms, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir nepagrindinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti";
Notes that the precautionary approach to fisheries management is defined in Council Regulation (EC) No 2371/2002 as 'the absence of adequate scientific information should not be used as a reason for postponing or failing to take management measures to conserve target species, associated or dependent species and non-target species and their environment';
patvirtina žvejybos valdymo tikrinimo, kuris priklauso valstybių narių kompetencijai, svarbą;
Reaffirms the importance of monitoring fisheries management, which falls within the competence of the Member States;
ragina remti valstybių narių išskirtinių ekonominių zonų stebėjimo, tikrinimo ir kontrolės priemonių įrengimą ir modernizavimą atsižvelgiant į kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereguliuojama (NNN) žvejyba, saugos jūroje didinimu ir jūrų ekosistemų išsaugojimu;
Calls for support for the installation and modernisation of Member States' own means of surveillance, monitoring and control of their EEZs, taking account of the fight against illegal, unreported and unregulated (IUU) fishing, the stepping-up of maritime safety and the conservation of marine ecosystems;
mano, kad būtina taikyti kovos su NNN žvejyba priemones, kurių jau buvo imtasi, ir ragina valstybes nares sustiprinti kontrolės mechanizmus;
Considers it essential to apply the measures already taken against IUU fishing and calls on the Member States to strengthen their control mechanisms;
ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kaip importuojamiems žuvininkystės produktams, tiekiamiems į vidaus rinką, taikyti tuos pačius reikalavimus, kaip ir tie, kurie taikomi įvairių valstybių narių žuvininkystės produktams;
Urges the Commission to propose measures making imported fishery products placed on the internal market subject to the same requirements as those applying to fishery products in the various Member States;
kartoja, kad reikia nuolat tobulinti žvejybos įrankius siekiant kuo labiau pagerinti jų selektyvumą, nes tai svarbus veiksnys mažinant priegaudą ir jos poveikį aplinkai; ragina Komisiją parengti specialias politines priemones, kurias taikant žvejai būtų skatinami imtis visų prieinamų priemonių, kad būtų kuo labiau sumažinta priegauda;
Reiterates the need constantly to improve fishing gear in order to perfect its selectivity, which will be an important factor in reducing by-catches and their impact on the environment; calls on the Commission to develop specific policy instruments to encourage fishermen to take all available measures to reduce their by-catches as far as possible;
mano, kad pradėjus naudoti pramoninius tralus padidėjo žuvų gaištamumas, todėl reikėjo nustatyti atskirą šio įrankio naudojimo kontrolę, pvz., išlaikant žvejybos rajonuose nustatytus apribojimus (atstumą iki pakrantės arba nuotolį nuo jos);
Considers that the introduction of industrial trawl gear led to an increase in fishing mortality which made it necessary to introduce separate controls on this gear, for example by maintaining the restrictions imposed on fishing areas (proximity to or distance from the coast);
ragina Komisiją remti ekologiškesnę žvejybą ir naudoti selektyvesnius žvejybos būdus, kurie padėtų sumažinti priegaudą ir kuro sąnaudas žvejybos laikotarpiais;
Urges the Commission to promote more environmentally sound fishing practices through the use of more selective fishing techniques which are able to reduce by-catches and fuel consumption during fishing periods;
ragina Komisiją kuo greičiau daryti pažangą vykdant ekologinio žuvų produktų ženklinimo procesą, kad būtų skatinama sąžiningesnė ir ekologiškesnė žvejyba;
Calls on the Commission to speed up the process of the eco-certification of fish as much as possible, in order to promote cleaner and more environmentally-friendly fisheries;
pabrėžia, kad siekiant patvirtinti tinkamesnę ir veiksmingesnę politiką svarbu įtraukti žuvininkystės pramonę į įvairių BŽP priemonių rengimą, taikymą ir vertinimą;
Stresses that involving the fishing industry in the shaping, application and assessment of the various measures under the CFP is vital for the adoption of more appropriate and effective policies;
mano, kad regionų patariamosios tarybos gali atlikti svarbų vaidmenį vykstant BŽP sprendimų priėmimo procesui, nes šių tarybų veikloje dalyvauja žvejai ir tyrėjai, atsakingi už žuvų išteklių vertinimą; mano, kad jų veikla turėtų būti užtektinai finansuojama;
Points out that Regional Advisory Councils can play an important role in the CFP decision-making process, since they involve fishermen and researchers responsible for the assessment of fishery resources; considers that their operation should be properly funded;
pabrėžia, kad vykdant regioninę ir geros kaimynystės politiką reikėtų glaudžiau bendradarbiauti su ne Bendrijos laivynais, eksploatuojančiais bendrus išteklius, siekiant užtikrinti šių išteklių galimybę atsinaujinti;
Stresses that, within the framework of regional policy and good neighbourhood policy, cooperation with non-Community fleets exploiting shared stocks should be increased so as to ensure the viability of such stocks;
pabrėžia būtinybę palaikyti žvejų grupes ir profesines organizacijas, pasirengusias dalytis atsakomybe už BŽP taikymą (bendrą valdymą);
Stresses the need to support groups of fishermen and professional organisations that are prepared to share responsibility for the application of the CFP (co-management);
prašo, kad BŽP būtų labiau decentralizuota, siekiant sudaryti sąlygas labiau dalyvauti žvejams, jiems atstovaujančioms organizacijoms ir žvejų bendruomenėms vykdant bendrąją žuvininkystės politiką ir valdant žvejybą ir drauge užtikrinti, kad būtų laikomasi visai Bendrijai vienodų ir derančių būtiniausių standartų;
Urges greater decentralisation of the CFP, to allow greater involvement of fishermen, their representative organisations and fishing communities in the CFP and fisheries management, while ensuring that minimum standards are to be met that are consistent and coherent across the Community;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the parliaments of the Member States.
Pagrindų direktyva dėl tausiojo pesticidų naudojimo ***II
Framework for Community action to achieve a sustainable use of pesticides ***II
atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją OL C 254 E, 2008 10 7, p.
having regard to the Council common position (6124/2008 – C6-0323/2008 ) OJ C 254 E, 7.10.2008, p.
atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2006)0373 ) per pirmąjį svarstymą OL C 263 E, 2008 10 16, p.
having regard to its position at first reading OJ C 263 E, 16.10.2008, p.
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas ( A6-0443/2008 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0443/2008 ),
atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją OL C 266 E, 2008 10 21, p.
having regard to the Council common position (11119/8/2008 – C6-0326/2008 ) OJ C 266 E, 21.10.2008, p.
atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą ( COM(2008)0093 ),
having regard to the amended Commission proposal ( COM(2008)0093 ),