natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nepaprastosios padėties planą tuo atveju, jei staiga dėl įvairių priežasčių nebūtų tiekiamos svarbios žaliavos.
a contingency plan in the event of a sudden interruption in supplies of vital raw materials for a variety of reasons,
paramą mažoms ir vidutinėms įmonėms, naudojančioms vietines žaliavas, įskaitant žemės ūkio ir miškų ūkio žaliavas;
support for small and medium-sized enterprises using local raw materials, including agricultural and forestry raw materials;
mano, kad įgyvendinant pramonės politiką visų pirma reikia iš naujo subalansuoti veiksmus, susijusius su energija, ir daugiau svarbos teikti paklausos valdomai politikai, kuri daugiau teisių suteiktų vartotojams ir ekonomikos augimą atskirtų nuo energijos naudojimo; be kita ko, mano, kad transporto ir statybos pramonės privalo vykdyti aktyvią energijos taupymo politiką ir rinktis įvairius ir tvarius, aplinkos neteršiančius ir saugius energijos šaltinius, taip pat pramonės politika turėtų padėti sudaryti rinkos sąlygas, kurioms esant būtų skatinama daugiau investuoti į energijos taupymą ir efektyvų energijos naudojimą, naudoti energiją iš įvairių atsinaujinančių šaltinių ir pagrindines technologijas, skirtas mobiliam energijai akumuliavimui (ypač visuomeninį transportą);
Takes the view that an industry policy needs, first and foremost, to rebalance energy actions in favour of a demand-driven policy, empowering consumers and decoupling economic growth from energy use; considers in particular that the transport and construction industries must pursue an active energy savings policy and diversify towards sustainable, non-polluting and safe energy sources, and that an industry policy should help create market conditions which stimulate higher energy savings and energy efficiency investments, to exploit a wide range of renewable energies as well as key technologies for energy storage mobility (notably public transport);
yra įsitikinęs, kad užtikrinant investicijų saugumą pramonei būtina plataus užmojo, bet tikroviška ilgalaikė energetikos politika, kuria: užtikrinamos konkurencingos energijos kainos ir jos tiekimo ES saugumas, mažinama priklausomybė nuo iškastinio kuro, skatinamas gamybos ir vartojimo efektyvumas ir tausumas, sudaromas sąlygos gamyba su kuo mažesnėmis žalingomis išlakomis ir užkertamas kelias energetiniam skurdui ir anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimui; nurodo, kad siekiant pereiti prie gamybos ir tiekimo, kurių metu išmetama mažai anglies junginių ir sumažinti pramonės sąnaudas itin svarbu teisinis tikrumas, stabilios pagrindinės sąlygos, deramos investicijos ir tolesnis energetikos vidaus rinkos suderinimas; pažymi, kad todėl reikia laiku ir ekonomiškai našiai, pasinaudojant skaitmeninių ir transporto tinklų infrastruktūromis atnaujinti ir išplėsti transeuropinio energetikos, įskaitant šildymą, tinklo infrastruktūrą ir skatinti, ypač pasitelkiant Europos investicijų banko finansavimą, pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą;
Is convinced that, in order to ensure security of investment, industry needs an ambitious but realistic long-term energy policy which: guarantees competitive energy prices and security of EU supply, reduces dependence on fossil fuels, encourages efficiency and savings in production and consumption, allows manufacturing to take place with as few damaging emissions as possible, and prevents energy poverty and carbon leakage; points out that legal certainty, stable framework conditions, appropriate investment and further harmonisation of the internal energy market are key to switching to low-carbon production and supply and reducing industry costs; stresses that the infrastructure for a trans-European energy network, which includes heating and also takes advantage of the digital and transport network infrastructures, must therefore be renewed and extended in a timely and cost-efficient manner, and smart grids and metering promoted, particularly with the aid of funding from the European Investment Bank;
pabrėžia, jog svarbu, kad Europos automobilių sektoriaus atstovai imtųsi vadovaujamojo vaidmens toliau kuriant ir gaminant elektra varomus automobilius; todėl ragina Komisiją vėliausiai iki -2011 m. vidurio užtikrinti pagrindines sąlygas elektra varomų transporto priemonių kūrimui, visų pirma kalbant apie infrastruktūros ir įkrovimo technologijų standartizavimą, nes tai užtikrins infrastruktūros darną ir saugumą; be to, ragina Komisiją nustatyti suderintus elektra varomų transporto priemonių techninio patvirtinimo reikalavimus, kuriuose būtų ypač atsižvelgiama ir į darbuotojų, ir į galutinių vartotojų sveikatos ir saugos aspektus;
Emphasises the importance to the European automobile sector of taking the lead in the further development and production of electric cars; calls on the European Commission in this respect to ensure, at the latest by mid-2011, framework conditions for the development of electric vehicles, notably concerning standardisation of infrastructures and charging technologies which will guarantee interoperability and safety of infrastructures; calls furthermore on the Commission to set up harmonised requirements for the approval of electric vehicles, with specific regard to health and safety for both workers and end-users;
primena didžiulę darbo vietų sukūrimo galimybę ir naudą, kurią tikimasi gauti įgyvendinus efektyvaus energijos naudojimo pagerinimus; mano, kad dėl šios priežasties visų pramonės sektorių iniciatyvas būtina remti priimant priemones, apimančias tikslinius rodiklius, standartus ir orientacines sistemas, kuriomis užtikrinamas efektyvesnis energijos naudojimas;
Recalls the huge job creation potential and cost reduction benefits that energy efficiency improvements are expected to yield; considers that the adoption of measures including targets, standards and benchmarking mechanisms that ensure energy efficiency improvement must therefore underpin initiatives in all industrial sectors;
ragina diegti naujoves sveikatos priežiūros ir socialiniame sektoriuose siekiant, kad įmonės ateinančiais dešimtmečiais netektų spręsti darbo jėgos trūkumo ir didesnių darbo sąnaudų problemos;
Calls for innovations in health care and the social sector so that industries will not face workforce shortages and higher labour costs in the next decades;
atkreipia dėmesį į galimybes taupyti energiją taikant pažangias technologijas;
Draws attention to the energy-saving potential of smart technologies;
mano, kad siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinės galėtų veikti su tvaresnėmis logistikos sistemomis ir turėtų mažesnes veiklos išlaidas, reikia parengti transporto sistemų ir infrastruktūros tvarumo didinimo, taikant tokias priemones kaip efektyvesnės technologijos, sąveikumas ir naujoviški mobilumo sprendimai, politiką, taip pat vietinę išteklių politiką;
Believes that a policy of improving sustainability of transport systems and infrastructure through such measures as more efficient technologies, interoperability and innovative mobility solutions but also local sourcing policies is needed to ensure that supply chains can function with more sustainable logistics systems and at reduced operating costs;
mano, kad modernios IRT technologijos suteikia didelę inovacijų siekiant tvarumo ir efektyvumo ekologiniu požiūriu galimybę, pvz., siekiant didesnio sistemų (pvz., vandens tiekimo, transporto sistemų) efektyvumo valdymo, technologijos integruojamos fizinį lygmenį papildant informaciniais lygmenimis; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tokius sprendimus būtina turėti atvirus IRT standartus; taigi ragina Komisiją reikalauti atvirų standartų ir suinteresuotus subjektus ragina skatinti tinkamų atvirų standartų kūrimą siekiant prisidėti prie efektyvaus išteklių naudojimo;
Believes that modern ICT technologies provide a large potential for innovations in support of sustainability and eco-efficiency, e.g. integration of technologies by putting additional intelligence layers on top of physical layers to achieve more efficiency management of systems (such as water supply, transportation systems); stresses the need to have open ICT standards available for such solutions; therefore urges the Commission to require open standards and stakeholders to drive the development of suitable open standards in support of resource efficiency;
atkreipia dėmesį į tai, jog reikia turėti pakankamai techninio ir kvalifikuoto personalo; todėl mano, kad reikia daugiau investuoti švietimo ir mokymo srityse; ragina, kad siekiant paskatinti darbuotojus kelti kvalifikaciją bei padidinti jaunų diplomuotų specialistų susidomėjimą pramonės sektoriumi būtų pasitelktos visos pastangos visais lygmenimis šalinant kvalifikacijos spragas, įskaitant:
Draws attention to the need for sufficient technical and skilled personnel; considers therefore that more investment is needed in the field of education and training; insists that every effort be made to redress skills shortages at all levels in order to promote the qualifications of the workforce and interest young graduates more in industry, by means inter alia of:
institucionalizuotą atitinkamų valdžios institucijų, verslo institucijų ir socialinių partnerių dialogą, siekiant peržiūrėti mokymo programas, kad į jas būtų įtraukta verslumo kultūra ir daugiau žinių apie įmones, taip pat sukurti veiksmingus perėjimo iš mokyklos į darbo rinką būdus, ypač skatinant propaguoti asmenų judumo programas, pvz., programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir programą „Erasmus besimokantiesiems amato“,
an institutionalised dialogue between the relevant authorities, representatives of businesses and the social partners with a view to reviewing syllabuses, so as to include the entrepreneurial spirit and increase awareness of business, and devising effective ways of completing the transition between education and profession, particularly encouraging the promotion of individual mobility programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ and ‘Erasmus for Apprentices’,
Europos mastu didinamas galimybes mokytis darbe siekiant glaudžiau susieti profesinio mokymo sistemas ir darbo rinką ir profesinio mokymo patrauklumo visoje Europoje didinimą užtikrinant daugiau galimybių profesinį mokymą baigusiems asmenims mokytis aukštojoje mokykloje,
both strengthening work-based learning throughout Europe in order to link vocational training systems more closely to the labour market, and enhancing the appeal of vocational training throughout Europe with higher education permeability for vocational training graduates,
visų piliečių teisės į mokymąsi visą gyvenimą užtikrinimą – visiems piliečiams turi būti suteikta galimybė persikvalifikuoti jų profesinės veiklos metu, nes tai ypač skvarbu siekiant lygybės ir solidarumo bei būti konkurencingiems tuo metu, kai atsiranda ekonominių sunkumų,
securing the right to lifelong learning for all citizens, who must be given the opportunity to retrain during their working life, which is crucial for equality and solidarity but also for competitiveness in times of economic difficulties,
naujovišką jaunų studentų, kaip būsimų darbuotojų, kurie turi būti pasirengę numatomiems technologiniams pokyčiams, mokymą ir glaudesnius universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės santykius,
innovative training of young students as future employees ready to confront the forecast technological movements and closer relations between universities, research institutes and industry,
koordinuotą veiklą siekiant pagerinti mokymą, taip pat informuotumą apie ekonominį Europos pramonės sektorių vaidmenį bei apie būtinybę taikant naujoves juos pertvarkyti, kad jie prisitaikytų prie ekonomikos, kurioje išmetama mažai anglies junginių ir efektyviai naudojami ištekliai,
coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
kitas, tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui naudingas papildomas suderintas ir tikslines aukštesnes kvalifikacijos, tam labiau naudojant Europos socialinį fondą;
additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
profesinių sričių, įmonių ir labiausiai išsivysčiusių pramoninių regionų lygmenį atspindintį darbo pobūdžio ir įgūdžių kriterijų nustatymą Europos lygmeniu,
setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
pramonės darbuotojų profesijų observatorijų regiono, nacionaliniu ir Europos lygmenimis steigimas siekiant nustatyti ateities profesijas ir profesijų poreikį,
creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
aukštųjų mokyklų atidarymą, modernizavimą ir jų finansavimo stiprinimą siekiant, kad jos galėtų suteikti aukštesnes profesines kvalifikacijas visam gyvenimui, atlikti perkvalifikavimą (inžinieriams, informatikos specialistams, technikams ir kt.), arba didesnį mokslinių tyrimų pakraipos ir taikomųjų mokslų pakraipos universitetų ir švietimo institucijų, kurios labiau orientuotos į profesinį lavinimą, bendradarbiavimą;
opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
darbe organizuojamų akademinio ir praktinio profesinio mokymo, taip pat perkvalifikavimo bei mokymosi visą gyvenimą programų, skirtų darbdaviams ir darbuotojams, parengimą bendradarbiaujant su mokymo įstaigomis ir socialiniais partneriais,
establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
didesnį mobilumą ir lankstumą darbdaviams ir darbuotojams profesinio ir pedagoginio mokymo srityse atsižvelgiant į individualius reikalavimus, ypač MVĮ poreikius,
more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
naujų su užimtumu ir kvalifikacija susijusių poreikių, atsiradusių didėjant užimtumui ekologiškos ekonomikos sektoriuje, analizę siekiant patenkinti šiuos poreikius organizuojant atitinkamus mokymus,
studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
stipresnės teigiamos sąveikos universitetų ir verslo kultūros skatinimą, taip pat siekiant, kad būtų daugiau žiniomis besiremiančių įmonių;
encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
iniciatyvas, pagal kurias skatinama inžinierius ir kvalifikuotus mokslinių tyrimų darbuotojus iš trečiųjų šalių atvykti į ES,
incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
paskatų įgyti aukštąjį išsilavinimą nustatymą siekiant atitinkamai pakeisti mokymo programas;
setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
pabrėžia, kad reikia skatinti jaunimo galimybes patekti į darbo rinką ir gauti sąžiningai atlyginamas stažuotes ir kokybišką praktiką;
Stresses the need to encourage youth access to the labour market through fairly paid internships and quality apprenticeship;
mano, kad Sąjungos ekonominės, socialinės ir ekologinės ateities požiūriu ypač svarbu, kad jauni žmonės būtų informuoti, jog jiems vėliau norint įsidarbinti pramonėje reikės aukšto lygio specializuotojo ir bendrojo išsilavinimo;
Considers it vital for the economic, social and ecological future of the Union that young people are made aware of the high level of specialised and general education needed for their later employment in industry;
pabrėžia, kad palyginti mažas skaičius norinčiųjų imtis savarankiško verslo gali būti padidintas sukūrus įmonėms steigti palankią aplinką, labiau integruotas skatinimo sistemas, pvz., „ENTRE:DI“, ir konkrečias programas, pvz., programa „Erasmus“ jauniems verslininkams;
Stresses that the comparative reluctance to engage in self-employed business activity can be overcome by creating a more attractive environment for business starters, more integrated support schemes such as ENTRE:DI and specific programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’;
džiaugiasi Komisijos pasiūlymu ištirti naujus finansinius išteklius pagrindiniams Europos infrastruktūros projektams finansuoti ir pritaria ES obligacijų projekto rengimui bendradarbiaujant su Europos investicijų banku;
Welcomes the Commission's proposal to explore new financing sources for major European infrastructure projects and supports the creation of an EU bond project in collaboration with the European Investment Bank;
Sąžininga konkurencija
Fair competition
yra įsitikinęs, jog būtina vidaus rinkai skirtas priemones taikyti vykdant Europos pramonės politiką siekiant skatinti sėkmingus ir svarbius Europos projektus, kaip antai, GALILEO arba SESAR, pagal kuriuos nustatomos pasaulinio lygmens gairės su jais susijusiuose sektoriuose; ragina ES savo įmonėms netaikyti pernelyg neproporcingų suvaržymų, palyginti su trečiosiose šalyse veikiančiais suvaržymais;
Is convinced of the need to put the instruments of the internal market at the service of European industrial policy in order to promote the emergence of major ‘European champions’ who set global benchmarks in their sectors of activity, such as Galileo or SESAR; calls on the EU not to impose excessively asymmetrical constraints on its businesses in comparison with those which exist in third countries;
pabrėžia, kad ES vykdydama derybas dėl dvišalių ir daugiašalių susitarimų su trečiosiomis šalimis turi garantuoti savo įmonėms abipusę galimybę sudaryti viešųjų pirkimų sutartis ir tuo pat metu pagerinti MVĮ naudojimosi prekybos apsaugos priemonėmis veiksmingumą, siekiant kovoti su monetariniu, socialiniu ir ekologiniu dempingu, piratavimu, klastojimu ir neteisėtu kopijavimu;
Stresses the need for the EU to secure for its businesses reciprocal access to public contracts when negotiating bilateral and multilateral agreements with third countries, while improving the effectiveness of the use of trade defence instruments by SMEs to combat monetary, social and ecological dumping practices, piracy, counterfeiting and illegal copying;
ragina, kad ES, kaip Kanada, JAV, Kinija ar Japonija, nustatytų reikalavimą, kad būtų pateikiama iš trečiųjų šalių importuojamų tam tikrų prekių kilmės šalies nuoroda, kad šioms prekėms kaip ir ES pagamintoms prekėms būtų taikomi kokybės ir saugos reikalavimai, susiję su atsekamumu;
Calls on the EU, like Canada, the USA, China or Japan, to require indication of the country of origin of certain products imported from third countries so that quality and safety requirements with regard to traceability apply to them as well as to those manufactured in the EU;
mano, kad siekiant stiprinti Europos pramonę ir ypač gerinti įmonių konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, būtina sukurti ES nuostatas kilmės žymėjimui (Pagaminta [...]); mano, kad tai sudarytų galimybes visuomenei ir vartotojams pagrįstai rinktis ir skatintų Europos Sąjungoje gamybą, kuri daugeliu atveju garsėja savo kokybe ir aukštais gamybos standartais;
Takes the view that, to consolidate European industry and, in particular, improve the competitiveness of companies within the world economy, it is necessary to introduce European provisions regarding origin marking (Made In); considers that this would make it possible for the public and for consumers to make informed choices and would encourage production within the European Union, which is in many cases preceded by a reputation for quality and high production standards;
mano, kad daugiašalis susitarimas dėl klimato būtų geriausia priemonė siekiant susilpninti neigiamą anglies dioksido poveikį aplinkai, tačiau esama pavojaus, kad toks susitarimas artimiausioje ateityje nebus sudarytas; taigi laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau svarstyti galimybę įmonėms, kurios šiuo metu susijusios su anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimu, nustatyti atitinkamas aplinkosaugos priemones, neskaitant anglies dioksido kvotų aukcionų pagal ES prekybos taršos leidimais sistemą, be kita ko, PPO taisykles atitinkančią anglies junginių įtraukimo sistemą, nes ji leistų kovoti su anglies dioksido išlakų perkėlimo į trečiąsias šalis pavojumi;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for reducing the negative impacts of CO2 on the environment, but that there is a risk that such an agreement will not be concluded in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO2 quotas under the EU's emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules, as such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO2 emissions being transferred to third countries;
primygtinai ragina, kad ES, prieš nustatydama savo politiką, ištirtų trečiųjų šalių ekonominės veiklos praktiką, ir visų pirma ragina, kad Komisija vykdydama valstybinės pagalbos stebėseną kaip kriterijų įvertintų Europos įmonių konkurencinę padėtį tarptautiniu lygmeniu;
Insists that the EU should examine the economic practices of third countries before drawing up its own policies, and calls in particular on the Commission to assess as a criterion the international competitive position of European businesses when monitoring State aid;
pabrėžia, kad svarbu parengti teisingą planą siekiant, kad pramonė liktų Europoje ir toliau didėtų jos konkurencingumas pasaulyje; taigi mano, kad ES politika turėtų būti pagrįstą patikimais poveikio vertinimais, kuriuose būtų analizuojami visi ES politikos ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos privalumų aspektai;
Stresses the importance of creating the right framework for industry to remain in Europe and to further improve its global competitiveness; believes, therefore, that EU policies should be based on robust impact assessments which analyse all angles of the economic, societal and environmental benefits of EU policies;
ragina vykdyti ES iniciatyvas, kuriose nustatoma, kas įvairiuose sektoriuose skatina ekonomikos augimą, inovacijas ir konkurencingumą, ir po to pasiūlomi stipresni, suderinti, technologijų atžvilgiu nešališki ir rinka pagrįsti ES politikos sprendimai ir priemonės sektoriams, kuriuos derėtų visapusiškai išnaudoti; mano, kad tam reikėtų toliau ekonomiškai našiu būdu rengti su konkrečiais gaminiais susijusius teisės aktus, pavyzdžiui, ekologinio dizaino direktyvą, derėtų visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl energetinio efektyvumo ženklinimo ir imtis pramonės veiklą skatinančių iniciatyvų, pavyzdžiui, ekologiškų automobilių iniciatyvos; todėl ragina surengti ilgalaikę kampaniją tvaraus vartojimo tema siekiant informuoti ir paskatinti keisti elgesį ir taip paremti inovacinius produktus ir koncepcijas;
Calls for EU initiatives that identify what drives growth, innovation and competitiveness in different sectors and then bring forward stronger, coordinated technology-neutral and market-based EU policy responses and instruments for those sectors, of which full use should be made; considers that, for these purposes, product-specific legislation such as the eco-design directive should be developed further in a cost-efficient way, the energy efficiency labelling directive should be fully implemented, and industry-stimulating initiatives such as the ‘green car initiative’ put in place; calls, in this context, for a long-term campaign on sustainable consumption to raise awareness and change behaviour and thus support new innovative products and designs;