natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reforma turi būti paremta daugumos nuomone ir pritarimu.
The reform must be based on a majority of opinion.
Teisinis nuspėjamumas ir užtikrintumas yra labai svarbu verslui.
Predictability and legal certainty are very important to businesses.
Norėčiau paklausti, ar tuo tarpu, iki reformos įgyvendinimo, Europos Komisija veiks nedelsdama ir nesąžiningos konkurencijos atvejais siūlys priemones, atitinkančias dabar galiojančius Europos Sąjungos reglamentus?
Can the Commission confirm that until such time as the reform is implemented, it will act immediately in cases of unfair competition to propose measures in compliance with EU rules currently in force?
Ar Komisija nuosekliai laikysis dabartinių pagrindinių reglamentų nuostatų ir nebus siekiama vienašališkai pakeisti prekybos apsaugos instrumentų taikymo praktikos pagal „Žaliojoje knygoje“ pateiktas idėjas, nelaukiant bendro sutarimo dėl reformos?
Will the Commission consistently follow the basic regulatory provisions in force and not seek to modify unilaterally the application in practice of trade defence instruments in line with the ideas set out in the Green Paper, without waiting for a joint agreement to be reached on the reform?
P. Mandelson atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Mandelson on behalf of the Commission
(2008 m. kovo 28 d.)
(28 March 2008)
Komisija atitinkamus EB ir Pasaulio prekybos organizacijos teisės aktus visada taiko objektyviai ir skaidriai.
The Commission has always applied the relevant EC and World Trade Organisation legislation in an objective and transparent manner.
Tai būtina kovojant su tarptautinėje prekyboje pasitaikančiu konkurencijos iškraipymu.
This is necessary to counter the competitive distortions which sometimes prevail in international trade.
Prekybos apsaugos priemonių taikymas – tai faktais grindžiamas procesas.
The application of the trade defence instruments is a fact based process.
Remiantis pramonės atstovų skundais užvedamos bylos, o nustačius, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pradedamas tyrimas.
The cases rely on complaints from industry which, when they contain the necessary prima facie evidence, trigger the initiation of an investigation.
Šių taisyklių laikomasi objektyviai ir griežtai.
These rules are applied objectively and strictly.
Dėl ES prekybos apsaugos priemonių peržiūros reikia pasakyti, kad Komisija nemėgins pakeisti esamų taisyklių ir neveiks vienašališkai.
Regarding the ongoing review of the EU's trade defence instruments, the Commission will not seek to modify existing rules or practise unilaterally.
Komisija toliau sieks konsensuso šiuo klausimu ir stengsis bendrai susitarti dėl galimų pokyčių, numatytų atsižvelgiant į teisėtus ir suinteresuotiesiems subjektams opius aspektus, masto ir sričių galutiniuose pasiūlymuose.
Rather, the Commission will continue to try and build consensus on the issue so that a common understanding can be reached on the scope and areas of possible changes in order to reflect the legitimate sensitivities of stakeholders in the final proposals.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1839/08
WRITTEN QUESTION E-1839/08
(2008 m. balandžio 3 d.)
(3 April 2008)
Tema: Laiko tarpsnių paskirstymas Bendrijos oro uostuose ir regionų tarpusavio ryšiai.
Subject: Slot allocation at Community airports and regional connectivity
Europos Komisija planuoja pagal pataisytą Reglamento (EB) Nr. 793/2004 OL L 138, 2004 4 30, p.
The European Commission plans to formally recognise secondary trading of slots at Community airports under the revised version of Regulation (EC) No 793/2004 OJ L 138, 30.4.2004, p.
Besiplėtojantys Europos regionų tarpusavio ryšiai yra pagrindinis Europos regioninės politikos principas.
Increasing connectivity between European regions is the central tenet around which European regional policy revolves.
Oro transporto prieiga prie svarbesnių Europos centrų yra ypač svarbi siekiant pritraukti tarptautines investicijas ir plėtoti turizmą, taip pat palaikyti regionų ekonomikos ir socialinį augimą.
Air transport access to major European centres is vital for regions in attracting international investment and tourism as well as maintaining regional economic and social growth.
Atsižvelgiant į tai, kad regionų oro uostai yra ypač svarbūs šiems regionų ryšiams, ar Komisija gali patvirtinti, kokias priemones ji ketina įgyvendinti siekdama sumažinti antrinės prekybos poveikį regionų oro uostams?
Given that regional airports are the key facilitator of this regional connectivity, can the Commission confirm what, if any, measures it plans to implement to minimise the impact of secondary trading on regional airports?
A. Tajani atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Tajani on behalf of the Commission
(2008 m. liepos 11 d.)
(11 July 2008)
Nors taikant Reglamentą padaryta didelė pažanga gerinant ribotų pajėgumų naudojimą, ataskaitoje padaryta išvada, kad Komisija daugiausia dėmesio turės skirti tam, kad būtų tinkamai išspręsti keli klausimai, dėl kurių suinteresuotosios šalys patyrė ypatingų sunkumų.
Although the regulation has brought about a number of significant improvements aimed at making better use of scarce capacity, the report concluded that the Commission will have to concentrate on assuring adequate implementation of a number of issues with which stakeholders have experienced particular difficulties.
Šiame komunikate paaiškinamos tam tikros nuostatos, kurios gali būti nevienodai taikomos valstybėse narėse, visų pirma nuostatos dėl keitimosi laiko tarpsniais už piniginį ar kitokį atlygį.
The communication clarifies a number of provisions that may not be uniformly applied across Member States, in particular with respect to exchanges of slots for monetary and other considerations.
Komisija nesiima naujų priemonių, o tik pateikia savo požiūrį, atsižvelgdama į Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių patirtį, įgytą taikant Reglamentą.
The Commission does not introduce new measures but merely state its views drawing from the Commission’s, Member States’ and stakeholders’ experience with the application of the regulation.
Spręsdamos regioninius klausimus, valstybės narės, vadovaudamosi Europos bendros aviacijos rinkos reglamente OL L 240, 1992 8 24. pateiktomis nuostatomis dėl su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų, turi galimybę užtikrinti, kad oro susisiekimo paslaugoms į regionų oro uostus ir iš jų teikti būtų skiriama laiko tarpsnių.
As regards the regional dimension, in accordance with the provisions on public service obligations set out in the single European aviation market regulation OJ L 240, 24.8.1992. , Member States have the possibility to ringfence slots for air services to and from regional airports.
Tokį su viešąja paslauga susijusį įpareigojimą galima nustatyti tam tikromis sąlygomis, kai valstybė narė mano, kad tam tikras maršrutas yra gyvybiškai svarbus regiono, kuriame yra oro uostas, ekonominei plėtrai.
Such a public service obligation may be imposed under certain conditions when a Member State considers any such route vital for the economic development of the region in which the aiport is located.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1904/08
WRITTEN QUESTION E-1904/08
(2008 m. balandžio 7 d.)
(7 April 2008)
Tema: Dėl ekonominio gydytojų migravimo
Subject: Economic migration of doctors
Naujosios ES valstybės susiduria su vis didesniu medicinos personalo, ypač gydytojų, trūkumu.
The new Member States of the EU are being faced with an increasing shortage of medical staff, particularly doctors.
Paskutiniais studijų metais jie susiranda darbą, geresnes darbo sąlygas ir keleriopai didesnį atlyginimą galinčiose pasiūlyti užsienio gydymo įstaigose senosiose ES šalyse ir išvyksta ten dirbti.
In the last year of their studies they find employment at medical institutions in the old Member States that can offer better working conditions and several times higher salaries, and leave to work there.
Ši problema jau tampa vis aktualesnė ir neseniai įstojusioms į Europos Sąjungą narėms – Bulgarijai ir Rumunijai.
This problem is now becoming even more of an issue in the countries that recently joined the EU: Bulgaria and Romania.
Išlikus panašioms tendencijoms ateityje, išryškėtų labai dideli netolygumai tiek sveikatos priežiūros kokybės, tiek gydymo paslaugų prieinamumo atžvilgiu tarp skirtingų ES valstybių.
If similar trends continue in future, huge discrepancies will arise between different Member States in terms of both the quality of medical supervision and the accessibility of healthcare services.
Kaip Komisija vertintų kai kuriose ES valstybėse pasigirstančius samprotavimus, kad, nepažeidžiant teisės aktuose numatytų piliečių teisių, gydytojams, norintiems išvykti dirbti į užsienį, būtų nustatytas privalomas laikotarpis (nuo 3 iki 10 metų) atidirbti šalies, kurioje jie įgijo išsilavinimą, sveikatos priežiūros įstaigose?
What is the Commission’s opinion of the views being expressed in certain Member States that, without prejudice to citizens’ legal rights, doctors who wish to go to another country to work should be required to work for a given period (of between three and 10 years) in healthcare institutions in the country in which they were trained?
C. McCreevy atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
(2008 m. gegužės 28 d.)
(28 May 2008)
Komisijai žinomas faktas, kad bent viena valstybė narė teises į specialųjį mokymą yra susiejusi su sutarties pasirašymu.
The Commission is aware of the fact that at least one Member State is making access to specialist training dependent upon the signing of a contract.
Pagal šią sutartį asmuo įsipareigoja darbo santykių pagrindu vykdyti profesinę veiklą tiek pat laiko, kiek trunka mokymas, ir tame pačiame regione, kuriame jis vyksta.
Following this contract, the person would commit himself/herself to exercising professional activities on an employed basis for the same duration of time and in the same region as that of the specialist training.
Sutartį pažeidęs asmuo turi kompensuoti visas su specialiuoju mokymu susijusias išlaidas.
In the case of breach of contract, the person would have to reimburse all costs related to the specialist training.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1905/08
WRITTEN QUESTION E-1905/08
Tema: Dėl ES paramos naujų žvejybos laivų įsigijimui
Subject: EU support for the acquisition of new fishing vessels
Senosios ES valstybės narės iki 2004 m. gruodžio 31 d., pasinaudodamos Žuvininkystės orientavimo finansinės priemonės (FIFG) programa, turėjo galimybę atnaujinti žvejybos laivyną.
Old Member States of the EU had the opportunity until 31 December 2004 to renew their fishing fleets under the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) programme.
Tuo tarpu šalys, kurios ES narėmis tapo 2004 ir 2007 m., tokios galimybės neturėjo ir neturi, kadangi naujajame Tarybos reglamente dėl Europos žuvininkystės fondų nėra numatyta paramos naujiems žvejybos laivams įsigyti, nors reglamento projekto svarstymo metu nemaža dalis valstybių narių akcentavo tokios paramos būtinybę.
However, countries that became Member States in 2004 and 2007 did not and do not have this opportunity, because the new Council Regulation on the European Fisheries Fund does not provide for support for the acquisition of new fishing vessels, even though a significant number of Member States emphasised the need for such support when the draft regulation was under consideration.
Didelė dalis naujųjų ES valstybių žvejybos laivų yra kelių dešimtmečių senumo, jie nusidėvėję, naudoja daug kuro, jų įranga pasenusi, daugelyje laivų nėra tinkamų sąlygų tam, kad būtų išsaugota gera žuvų kokybė gabenimo į krantą metu.
A large proportion of new Member States’ fishing vessels are decades old, in a poor state of repair, use a large amount of fuel and have outdated equipment; conditions on board many vessels are not suitable for preserving the quality of fish when bringing them to shore.
Senuose laivuose palyginti blogos įgulos darbo sąlygos.
Working conditions for crews on board old vessels are comparatively poor.
Daugelio minėtųjų laivų modernizavimas neracionalus ir ekonomiškai nenaudingas.
For many such vessels, modernisation does not make sense and would be of no economic benefit.
Ar Europos Komisija ketina svarstyti galimybę 2007–2013 metų programavimo laikotarpio viduryje peržiūrėti atitinkamas Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo nuostatas numatyti galimybę suteikti paramą naujiems žvejybos laivams įsigyti?
Does the Commission intend to consider the possibility of reviewing, at mid‑term of the 2007‑13 programming period, the relevant provisions of the Council Regulation on the European Fisheries Fund to provide for the possibility of granting support for the acquisition of new vessels?
(2008 m. gegužės 8 d.)
(8 May 2008)
Įgyvendinant 2002 m. valstybių narių sutartą bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) reformą dar daugiau pastangų telkiama užtikrinti tausų gyvųjų vandens išteklių naudojimą.
The reform of the common fisheries policy (CFP) agreed by the Member States in 2002 reinforced the objective of ensuring sustainable exploitation of living aquatic resources.
Ministrų Taryba, atsižvelgdama į perteklinius Bendrijos žvejybos laivyno pajėgumus ir poreikį suderinti šiuos pajėgumus ir turimus išteklius, nusprendė įgyvendinant šią reformą neteikti Bendrijos pagalbos laivynui atnaujinti.
In view of the significant overcapacity of the Community fishing fleet and the need to balance it with available resources, the Council of Ministers decided to stop granting Community aid for fleet renewal, as part of this reform.
Todėl iš dalies pakeista Žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė (ŽOFP).
Consequently, the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) was amended to this effect.
Šio pagrindinius BŽP tikslus atitinkančio principo 2007–2013 m. laikosi naujasis Europos žuvininkystės fondas (EŽF).
The new European Fisheries Fund (EFF) for 2007‑13 keeps the same approach, which is in compliance with the basic objectives of the CFP.
Todėl pagalba laivynui atnaujinti arba žvejybos pajėgumams didinti negali būti teikiama, nes tai keltų pavojų ilgalaikei žuvininkystės sektoriaus plėtrai.
Therefore, aid for the renewal of the fleet or any increase in the fishing capacity cannot be considered, as it would jeopardise the long-term development of the fishing sector.
Kalbant apie 10 naujųjų valstybių narių, į ES įstojusių 2004 m., reikėtų priminti, kad nors galimybe atnaujinti žvejybos laivyną pagal ŽOFP buvo galima naudotis iki 2004 m. gruodžio 31 d., buvo galima gauti visų rūšių ŽOFP paramą kompensuoti išlaidoms, patirtoms nuo 2004 m. sausio 1 d., todėl šia priemone, nors ir trumpalaike, buvo galima naudotis vienerius metus, jei būtini parengiamieji darbai buvo atlikti iš anksto.
With regard to the 10 new Member States that joined the EU in 2004, it should be recalled that although the possibility to renew the fishing fleet under the FIFG expired on 31 December 2004, the expenditure for all FIFG support was eligible from 1 January 2004, thus allowing for a period of one year to implement the measure in question, which, although short, was possible as long as the necessary preparations were made in advance.
EŽF siūlo daug galimybių didinti žvejybos laivyno konkurencingumą, finansuodamas investicijas į laivus, susijusias su saugumu, darbo sąlygomis, higiena, produktų kokybe, energijos vartojimo efektyvumu ir selektyvumu.
The EFF offers a range of possibilities to enhance the competitiveness of the fishing fleet by financing investment on board of vessels concerning safety, working conditions, hygiene, product quality, energy efficiency and selectivity.
Be to, siekiant sušvelninti laivyno restruktūrizavimo padarinius, žvejams gali būti skiriamos socialinės kompensacijos.
Furthermore, fishermen may receive social compensations in order to cushion the effects of fleet restructuring.
Viso ar dalies jau naudojamo žvejybos laivo savininkais norintys tapti jaunieji žvejai pirmą kartą gali gauti priemokas lankstesnėmis sąlygomis.
Young fishermen who wish to acquire part or total ownership of a fishing vessel already in use for the first time may receive premiums under more flexible conditions.
KLAUSIMAS RAŠTU E-4502/08
WRITTEN QUESTION E-4502/08
pateikė Danutė Budreikaitė (ALDE)
by Danutė Budreikaitė (ALDE)
(2008 m. rugpjūčio 4 d.)
(4 August 2008)
Tema: Dėl maisto priedų
Subject: Food additives
Žinoma, kad aromato ir skonio tirštikliai, vartojami mėsos gaminiuose ir prieskonių rinkiniuose, aktyvina tam tikras smegenų sritis ir sukelia alkio jausmą net tada, kai žmogus nėra alkanas.
It is well known that the flavour enhancers used in meat-based products and spice mixtures stimulate a specific area of the brain and so give rise to feelings of hunger even in persons who are not hungry.
Maisto vartojimas nesant alkanam skatina nutukimą, kuris sukelia sveikatos ir kitų problemų.
Eating when not hungry leads to obesity, which in turn causes health and other problems.
Ar Komisija galėtų įvardyti, kokie aromato ir skonio tirštikliai sukelia alkio jausmą?
Could the Commission list the flavour enhancers which produce the feeling of hunger?
Ar yra atliktos tokių maisto priedų naudojimo pasekmių studijos?
Have studies into the use of these food additives been carried out?
Ar Komisija nemano, kad apie tokius maisto priedus reikėtų plačiai informuoti vartotojus ir tokius maisto priedus reikėtų uždrausti?
Does the Commission not take the view that consumers should be provided with comprehensive information about such food additives and that such additives should be banned?
Atsakymą pateikė A. Vassiliou Komisijos vardu
Answer given by Ms Vassiliou on behalf of the Commission
(2008 m. rugsėjo 23 d.)
(23 September 2008)
Maisto priedai – tai medžiagos, kurių technologiniais tikslais gali būti dedama į gaminamus, perdirbamus, ruošiamus, apdorojamus, pakuojamus, vežamus ar laikomus maisto produktus.
Food additives are substances which can be added to food for a technological purpose in the manufacture, processing, preparation, treatment, packaging, transport or storage of such food.
Direktyvoje 89/107/EEB reikalaujama, kad leidimas naudoti maisto priedus būtų tvirtinamas tik tada, kai jų saugą įvertina Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) arba jei tai jau yra atlikęs Maisto produktų mokslinis komitetas (SCF).
Directive 89/107/EEC requires that food additives are approved for use only after their safety has been evaluated by the European Food Safety Authority (EFSA) or previously by the Scientific Committee for Food (SCF).
Pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl leidimo naudoti maisto priedą Komisija teikia remdamasi teigiama EFSA nuomone dėl maisto priedo saugos.
It is on the basis of a positive opinion of EFSA on the safety of a food additive that the Commission makes a proposal to the European Parliament and Council to allow the food additive to be used.
Be to, tokiame pasiūlyme atsižvelgiama ir į kitus leidimo naudoti maisto priedus kriterijus, t. y. turi būti pagrįsta technologinė būtinybė, o jų naudojimas neturi klaidinti vartotojo.
This proposal also takes into account the other criteria for authorising food additives in that there must be a reasonable technological need and their use must not mislead the consumer.
Visi leidžiami naudoti aromato ir skonio stiprikliai yra išvardyti Direktyvoje 95/2/EB, be to, jų saugą teigiamai įvertino CSF arba EFSA.
All permitted flavour enhancers are listed in Directive 95/2/EC and have all been subject to a positive safety evaluation by the SCF or EFSA.
Maisto priedų savybė sukelti alkio jausmą SCF ar ESFA atskirai nenagrinėta.
The capacity for food additives to produce hunger is not something which has been separately assessed by the SCF or EFSA.
Teisės aktuose visų pirma reikalaujama, kad maisto produkto etiketėje būtų nurodyti maisto priedai – jų kategorija (pvz., aromato ir skonio stiprikliai) ir konkretus pavadinimas ar E numeris.
Specifically in relation to food additives the legislation requires that they must be labelled on the foods by their category (for example flavour enhancer) and their specific name or E-number.
Pagaliau reikėtų pažymėti, kad visi maisto priedai nuolat stebimi ir prireikus turi būti iš naujo vertinami atsižvelgiant į kintančias naudojimo sąlygas ir naują mokslinę informaciją.
Finally, it should be noted that all food additives are kept under continuous observation and must be re-evaluated whenever necessary in the light of changing conditions of use and new scientific information.
Be to, atsižvelgdama į šiuo metu pagal bendro sprendimo procedūrą Parlamente ir Taryboje nagrinėjamą Reglamento dėl maisto priedų pasiūlymą, Komisija paprašė EFSA atlikti pakartotinį visų leidžiamų naudoti maisto priedų vertinimą ir patikrinti, ar galiojantys saugos įvertinimai yra pagrįsti.
Additionally, in light of the proposed Regulation on food additives, which is currently subject to discussion by Parliament and the Council under the codecision procedure, the Commission has requested EFSA to undertake a re-evaluation of all authorised food additives, to verify whether the existing safety assessments remain valid.
Minėta užduotis atliekama šiuo metu.
This task is currently being carried out.
Jei EFSA nustatytų, kad priedas vartotojams yra nesaugus, Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų.
If as a consequence EFSA would advise at any point that an additive is not safe for consumers, the Commission would take appropriate action.
KLAUSIMAS RAŠTU Nr. E-5757/08
WRITTEN QUESTION E-5757/08
(2008 m. spalio 27 d.)
(27 October 2008)
Tema: Dėl Baltijos regiono konkurencingumo didinimo
Subject: Making the Baltic region more competitive
Baltijos jūros regionas, kuriam šiuo metu kuriama vidinė ES strategija, laikomas vienu konkurencingiausių ES ir pasaulio regionų.
The Baltic Sea region, for which an internal EU strategy is currently under preparation, is considered to be one of the most competitive regions of the EU and in the world.
Jis savotiškai laikomas bandomuoju regionu, kuriame inovacijų diegimas, ekonomikos generavimo būdai, aplinkosaugos etalonai ir bendradarbiavimo būdai kartu sėkmingai pritaikomi praktikoje.
It is considered in particular to be a pilot region where innovation, forms of economic generation, environmental standards and forms of cooperation all meet with success in practice.
Tačiau Baltijos jūros regiono šalys susiduria su prieinamumo ir periferinių regionų sujungimo su centrais problema.
Yet the countries of the Baltic Sea region are faced with a problem in terms of access and of connections between peripheral regions and centres.
ES struktūriniai fondai skirti būtent regionų netolygaus vystymosi ir skirtumų mažinimo tikslams.
It is precisely the aim of the EU structural funds to reduce uneven development and discrepancies between regions.
Ar planuojama didesnį dėmesį skirti Baltijos jūros regiono pasiekiamumo problemoms spręsti ir užtikrinti europinį finansavimą transporto jungtims regione plėtoti?
Are there any plans to devote greater attention to tackling the accessibility problems faced by the Baltic Sea region and to providing European funding to expand transport links in the region?
Taip pat Baltijos jūros regionas ribojasi su rytiniais ir šiauriniais ES kaimynais – Rusija, Baltarusija ir Norvegija.
In addition, the Baltic Sea region is bordered by the EU’s eastern and northern neighbours — Russia, Belarus and Norway.
Kokios numatomos priemonės bendradarbiaujant su šiomis kaimyninėmis šalimis TEN-T gairių peržiūros kontekste bei rengiant žaliąją knygą dėl transeuropinių tinklų?
What measures are under consideration in cooperation with these neighbouring countries in the context of the TEN‑T guidelines and in the preparation of the Green Paper on the trans-European networks?
(2009 m. sausio 13 d.)
(13 January 2009)
Komisija rengia ES Baltijos jūros regiono strategiją.
The Commission is preparing an EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Jos tikslas – nustatyti pagrindinius šiame makroregione įgyvendintinus veiksmus, kad būtų sprendžiami iškilę uždaviniai ir išnaudojamos galimybės.
The objective is to identify the main actions to be implemented in this macro-region in order to face the challenges and to benefit from opportunities.
Vienas svarbiausių strategijos klausimų bus transporto jungtys.
Transport links will feature as one of the key topics.