natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· Elektros energijos generavimas naudojant atsinaujinančius išteklius
· Renewable electricity generation
Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei demonstravimas.
Technologies to increase overall conversion efficiency, cost efficiency and reliability, driving down the cost of electricity production from indigenous renewable energy sources, including wastes, and the development and the demonstration of technologies suited to different regional conditions.
· Kuro gamyba naudojant atsinaujinančius išteklius
· Renewable fuel production
Integruotos kuro gamybos sistemos ir konversijos technologijos: kurti kieto, skysto ir dujinio (įskaitant vandenilį) kuro rūšis, gaminamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biomasę ir atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą siekiant ekonomiškai efektyviai gaminti, saugoti, paskirstyti ir naudoti neanglinį kurą, pirmiausia biokurą transportui ir elektros energijos generavimui.
Integrated fuel production systems and conversion technologies: to develop and drive down the unit cost of solid, liquid and gaseous (including hydrogen) fuels produced from renewable energy sources including biomass and wastes, aiming at the cost-effective production, storage, distribution and use of carbon-neutral fuels, in particular biofuels for transport and electricity generation.
· Atsinaujinantieji energijos ištekliai šildymui ir aušinimui
· Renewables for heating and cooling
· CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos
· CO2 capture and storage technologies for zero emission power generation
· Švarios anglies technologijos
· Clean coal technologies
Technologijų, skirtų iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir sąnaudas sukuriant ir demonstruojant švarias anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijas,
Research, development and demonstration of technologies to substantially improve plant efficiency, reliability and cost through development and demonstration of clean coal and other solid fuel conversion technologies,
įskaitant cheminius procesus,
including chemical processes,
taip pat kuriant antrinius energijos nešėjus (įskaitant vandenilį) ir skystąjį bei dujinį kurą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas.
producing also secondary energy carriers (including hydrogen) and liquid or gaseous fuels.
Veiksmai prireikus bus siejami su CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis arba biomasės bendru panaudojimu.
Activities will be linked as appropriate to CO2 capture and storage technologies or co-utilisation of biomass.
· Modernūs energetikos tinklai
· Smart energy networks
· Energijos efektyvumas ir taupymas
· Energy efficiency and savings
Naujų koncepcijų, skirtų energijos efektyvumui pagerinti ir sudaryti sąlygas papildomai taupyti galutinio ir pirminio energijos suvartojimo srityje per visą vartojimo trukmės ciklą pastatuose (įskaitant apšvietimą), transporto, paslaugų srityje ir pramonėje moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas bei pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų optimizavimas.
Research, development and demonstration of new concepts, optimisation of proven concepts and technologies to improve energy efficiency and to enable further final and primary energy consumption savings, over their life cycle, for buildings (including in lighting), transport, services and industry.
Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymo priemones ir prietaisus ir minimaliu poveikiu klimatui pasižyminčių pastatų demonstravimą.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency (including co- and polygeneration), the use of new and renewable energy technologies and energy demand management measures and devices, and the demonstration of minimum climate impact buildings.
· Žinios energetikos politikai formuoti
· Knowledge for energy policy making
Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiams kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (įskaitant mokslinės paramos politikos kūrimui teikimą).
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium- and long-term horizons (including providing scientific support for policy development).
Aplinka (įskaitant klimato kaitą)
Environment (including climate change)
Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenynų sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos aplinkai keliamų pavojų ir rizikos – įskaitant riziką sveikatai – stebėsenai, prevencijai, padarinių sušvelninimui ir pritaikymui, taip pat priemonės ir technologijos, skirtos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui.
Emphasis will be placed on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, on tools and technologies for monitoring, prevention, mitigation and adaptation of environmental pressures and risks, including risks to health, and on tools and technologies for the sustainability of the natural and man-made environment.
Aplinkos problemos peržengia valstybių sienas – joms spręsti reikia visos Europos, o neretai ir pasaulio mastu koordinuojamų veiksmų.
Environmental problems extend beyond national frontiers and require a coordinated approach at a pan-European and, often, global level.
Žemės gamtiniai ištekliai ir žmogaus sukurta aplinka patiria intensyvų spaudimą dėl augančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, statybų, nuolatinės žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės, transporto ir energetikos sektorių plėtros, bei klimato nepastovumo ir šiltėjimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu.
Earth's natural resources and the man-made environment are under intense pressure from a growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, aquaculture, fisheries, transport, and energy sectors, and climate variability and warming at local, regional and global scales.
Europai reikia sukurti naujus tvarius ryšius su aplinka gerinant Europos pramonės konkurencingumą ir ją stiprinant.
Europe needs to engage in a new sustainable relationship with the environment while improving competitiveness and strengthening European industry.
Atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą, pakankamiems ištekliams sutelkti reikia bendradarbiavimo visos ES mastu.
EU-wide cooperation is needed in order to attain critical mass, given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Tai palengvins bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje sąveikaujančių duomenų bazių naudojimą ir nuoseklių didelio masto stebėjimų ir prognozavimo sistemų kūrimą.
This will facilitate common planning, the use of connected and inter-operable databases, and the development of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Mokslinių tyrimų metu turėtų būti nagrinėjamas duomenų tvarkymo, informacijos paslaugų ir duomenų perdavimo, integravimo ir planavimo poreikis.
Research should address the need for data management and information services and problems related to data transfer, integration, mapping.
Be to, reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai atsiranda dėl esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštojo aplinkosaugos veiksmų plano ir susijusių teminių strategijų (pavyzdžiui, ES jūrų strategijos) įgyvendinimo, veiksmų planų, programų ir direktyvų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos bei bendrosios direktyvos dėl vandens ir NATURA 2000.
In addition, there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6th Environmental Action Plan and associated thematic strategies (e.g. the EU marine strategy), the action plans, programmes and directives on Environmental Technologies and Environment and Health, the Water Framework and NATURA 2000.
ES reikia stiprinti savo pozicijas pasaulinėse aplinkosaugos technologijų rinkose.
The EU needs to strengthen its position in world markets for environmental technologies.
Tokios technologijos prisideda prie tvaraus vartojimo ir gamybos, padėdamos užtikrinti tvarų augimą, pasiūlydamos ekologiškai veiksmingus sprendimus aplinkos problemoms spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūros ir gamtinį paveldą.
Such technologies contribute to sustainable consumption and production, helping to deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural and natural heritage.
Aplinkosaugos reikalavimai skatina diegti naujoves ir gali atverti verslo galimybes bei užtikrinti didesnį konkurencingumą, kartu užtikrinant būsimoms kartoms daugiau tvarumo ateityje.
Environmental requirements act as a stimulus for innovation and can provide business opportunities and higher competitiveness while at the same time ensuring a more sustainable future for next generations.
Vandens tiekimo ir valymo bei tvarios chemijos Europos technologijų platformos patvirtina, kad reikia ES lygio veiklos, o į jų mokslinių tyrimų darbotvarkę atsižvelgiama toliau nurodytoje veikloje.
European Technology Platforms on water supply and sanitation and on sustainable chemistry confirm the need for EU level action and their research agendas are taken into consideration in the activities below.
Kitos platformos (pvz., statybos ir miškininkystės) iš dalies susijusios su aplinkosaugos technologijų klausimais ir į jas taip pat atsižvelgiama.
Other platforms (e.g. on construction and on forestry) partially deal with environmental technology issues and are taken into consideration as well.
Socialiniai ir ekonominiai aspektai turi ypač didelę įtaką aplinkosaugos technologijų kūrimui ir jų įdiegimui rinkoje bei jų vėlesniam taikymui, pavyzdžiui, vandens išteklių valdymo srityje.
Socio-economic issues have a particularly strong influence on the development of environmental technologies and their introduction to the market and subsequent application, as, for example, is the case with water resources management.
Vykdant veiklą turi būti atsižvelgiama į politikos ir technologinės plėtros socialinius bei ekonominius aspektus, susijusius su nagrinėjamu dalyku.
Activities must consider the socio-economic aspects of policies and technological developments, whenever relevant to the topic.
Toliau išvardyta tam tikra veikla Apie papildomus mokslinius tyrimus, susijusius su biologinių išteklių gamyba ir naudojimu, kalbama aptariant temą "Maistas, žemės ūkis ir
A series of activities are listed below Complementary research relating to the production and use of biological resources is addressed under the "Food, Agriculture and
Tačiau gali būti teikiama papildoma parama, jeigu atsiranda naujų politikos reikmių, pavyzdžiui, susijusių su ES politikos poveikio tvarumui įvertinimu; tolesne veikla įsigaliojus Kioto protokolui dėl klimato kaitos, ir nauja aplinkosaugos politika, pavyzdžiui, tokia, kaip numatyta Europos strategijoje dėl dirvožemio apsaugos, ir jūrų politikos, standartų ir taisyklių srityje.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example, in relation to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up to the post-Kyoto action on climate change; and new environmental policies such as those in the European Soil Strategy and relating to maritime policy, standards and regulations.
· Klimato kaita, tarša ir rizika
· Climate change, pollution and risks
Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės
Pressures on the environment and climate: functioning of climate and the earth
bei jūrų
and marine
sistemų, įskaitant poliarinius regionus, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; pasaulinė ir regioninė klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį pakrančių zonoms ir poveikį labai jautrioms sritims.
system including the polar regions; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; global and regional interactions between climate and atmosphere, land surface, ice and the ocean; and impacts on biodiversity and ecosystems, including the effects of the sea level rise on coastal zones and impacts on particularly sensitive areas.
Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti pavojingų medžiagų rizikos vertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos rizikos sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai.
Environment and health: interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, biomonitoring research for environment related health, indoor air quality and links to indoor environment, urban environment, car emissions and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for hazardous substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
Gamtiniai pavojai: geresnis prognozavimas ir integruotas katastrofų, susijusių su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) pavojaus, pažeidžiamumo jų atžvilgiu bei rizikos ir jų poveikio įvertinimas; išankstinio perspėjimo sistemų kūrimas ir prevencijos, padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijų gerinimas, pasitelkiant ir daugelį rizikos aspektų apimantį metodą.
Natural hazards: improvement of forecasting and integrated hazards – vulnerability – and risk assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms, droughts, floods, forest fires, landslides, avalanches and other extreme events) and their impact; development of early warning systems and improve prevention, mitigation and management strategies, also within a multi-risk approach.
· Tvarus išteklių valdymas
· Sustainable Management of Resources
Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, gamtovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir prognozės, susijusios su gamtiniais procesais.
Conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity: ecosystems; water resources management; waste management and prevention; protection and management of biodiversity, including control of invasive alien species, soil, seabed, lagoons and coastal areas protection, approaches against desertification and land degradation, preservation of landscape; sustainable use and management of forests; sustainable management and planning of urban environment, including post-industrialized zones; data management and information services; assessment and foresight relating to natural processes.
Jūros aplinkos valdymas: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija; tvaraus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių kūrimas.
Management of marine environments: impact of human activities on the marine environment and its resources; pollution and eutrophication in regional seas and coastal areas; deep sea ecosystems; assessment of marine biodiversity trends, of ecosystem processes and of ocean circulation; seabed geology; development of strategies, concepts and tools for a sustainable use of the ocean and its resources.
· Aplinkosaugos technologijos
· Environmental Technologies
Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, utilizavimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga.
Environmental technologies for observation, simulation, prevention, mitigation, adaptation, remediation and restoration of the natural and man-made environment: related to water, climate, air, marine, urban and rural environment, soil, waste treatment, recycling, clean production processes and sustainable products, chemicals safety.
Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas: geresnis kultūros paveldui padarytos žalos įvertinimas; novatoriškų apsaugos strategijų parengimas,;kultūros paveldo integravimo į miesto aplinką skatinimas.
Protection, conservation and enhancement of cultural heritage, including human habitat: improved damage assessment on cultural heritage; development of innovative conservation strategies; fostering of the integration of cultural heritage in the urban setting.
Technologijų vertinimas, tikrinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandens tiekimo ir valymo platformoms Į atitinkamų Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų darbotvarkes bus atsižvelgiama įvairioje veikloje.
Technology assessment, verification and testing: methods and tools for environmental risk and lifecycle assessment of processes, technologies and products, including alternative testing strategies and in particular non-animal methods for industrial chemicals; support for sustainable chemistry, forest-based sector technology, water supply and sanitation platforms The research agendas of relevant European Technology Platforms will be taken into account in the different activities.
; būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir išbandymo programos moksliniai ir technologiniai aspektai, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus.
; scientific and technological aspects of a future European environmental technologies verification and testing programme, complementing third party assessment instruments.
· Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės
· Earth observation and assessment tools
Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos metodai: parama aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtų stebėjimo sistemų pagal GEOSS (kurią papildo GMES) kūrimui ir integravimui; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius gamtinių išteklių įvertinimo, tyrinėjimo ir valdymo tikslais.
Earth and ocean observation systems and monitoring methods for the environment and sustainable development: contribute to the development and integration of observation systems for environmental and sustainability issues in the framework of GEOSS (to which GMES is complementary); interoperability between systems and optimisation of information for understanding, modelling and predicating environmental phenomena, for assessing, exploring and managing natural resources.
Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į besiskiriančius stebėjimo mastus: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir ribas, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius – žemės naudojimo ir jūrų aplinkos – klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita.
Forecasting methods and assessment tools for sustainable development taking into account differing scales of observation: modelling links between economy/environment/society including market based instruments, externalities, thresholds and developing the knowledge base and methodologies for sustainability impact assessment on key issues such as land use and marine issues; urban development, social and economic tensions related to climate change.
Transportas (įskaitant aeronautiką)
Transport (including aeronautics)
Integruotų, saugesnių, ekologiškesnių ir modernesnių paneuropinių transporto sistemų, naudingų visiems piliečiams, visuomenei ir klimato politikai, saugančių aplinką ir gamtinius išteklius kūrimas remiantis technologijų ir veiklos pažanga bei Europos transporto politika; Europos pramonės įmonių konkurencingumo pasaulio rinkoje užtikrinimas bei tolesnis stiprinimas.
Based on technological and operational advances and on the European transport policy, developing integrated, safer, "greener" and "smarter" pan-European transport systems for the benefit of all citizens, society and climate policy, respecting the environment and natural resources; and securing and further developing the competitiveness attained by the European industries in the global market.
Transportas yra viena stipriausių Europos sričių – oro transporto sektorius sudaro 2,6 % ES BVP (3,1 mln. darbo vietų), o antžeminio transporto sektorius – 11 % ES BVP (dirba apie 16 mln. žmonių).
Transport is one of Europe's strengths - the air transport sector contributes to 2,6 % of the EU GDP (with 3,1 million jobs) and the surface transport field generates 11 % of the EU GDP (employing some 16 million persons).
Tačiau transporto sektoriui tenka 25 % visų ES CO2 emisijų, todėl neabejotinai būtinos pastangos padaryti sistemą ekologiškesnę, kad būtų užtikrinti tvaresni transporto modeliai ir jie atitiktų augimo tempus, kaip numatyta Baltojoje knygoje "Europos transporto politika 2010 m. – laikas apsispręsti".
However, transport is responsible for 25 % of all the EU emissions of CO2, hence the absolute need for a "greening" of the system to ensure more sustainable transport patterns and compatibility with growth rates, as developed in the White Paper on "European Transport Policy for 2010: time to decide" COM(2001) 0370.
ES plėtra (teritorijos plotui padidėjus 25 %, o gyventojų skaičiui – 20 %) ir ekonominis vystymasis kelia naujus veiksmingo, ekonomiškai efektyvaus ir tvaraus žmonių ir krovinių vežimo uždavinius.
The enlargement (increasing land surface by 25 % and population by 20 %) and economic development of the EU present new challenges for transporting people and goods efficiently, cost-effectively and in a sustainable manner.
Transportas taip pat tiesiogiai susijęs su kitomis svarbiomis politikos kryptimis: prekyba, konkurencija, užimtumu, aplinka, sanglauda, energetika, saugumu ir vidaus rinka.
Transport also has direct relevance for other major policies such as trade, competition, employment, environment, cohesion, energy, security and the internal market.