natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad finansų krizė kai kuriose kitose euro zonos šalyse yra labai svarbi visos euro zonos problema ir atspindi euro zonos veikimo sutrikimus; tai įrodo, kad būtina atlikti reformas ir glaudžiau koordinuoti euro zonos ekonomikos politiką;
Considers that the financial crisis in some countries within the euro area is a serious matter for the euro area as a whole and reflects a dysfunction of the euro area; this shows the need for reform and for stronger coordination of the economic policies within the euro area;
ragina Komisiją ir ECB, vadovaujantis Bazelio komiteto pasiūlymu dėl susitarimo „Bazelis III“ parengti pasiūlymus, kuriuose išdėstomos privalomos taisyklės dėl anticiklinių atsargų sukūrimo; ragina Tarybą, Komisiją ir ECB dėti pastangas siekiant nuoseklaus ir skubaus šių pasiūlymų įgyvendinimo, kai Bazelio komiteto pasiūlymai bus ratifikuoti G20 lygmeniu;
Urges the Commission and the Central Bank to draw up proposals in line with the proposal by the Basel Committee on Basel III laying down binding rules for the introduction of an anticyclical buffer; calls on the Council, the Commission and the Central Bank to work towards the consistent and speedy implementation of the proposals when the Basel Committee proposals are ratified at G20 level;
nurodo, kad praeityje ne visada buvo visapusiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto principų; dar kartą primena, kad, nors būtina siekti vėl subalansuoti viešuosius finansus ir sumažinti įsiskolinimą, per daug įsiskolinusiose valstybėse vien tai nepadės išspręsti ekonominio disbalanso tarp euro zonos ar net visos ES šalių; todėl ragina neribotai ir nuosekliau taikyti Stabilumo ir augimo paktą; todėl ragina atlikti plataus užmojo Stabilumo ir augimo paktas būtų papildytas sukuriant ankstyvo įspėjimo sistemą galimam deficitui nustatyti, pvz., „Europos semestro“ pavidalu, siekiant tobulinti priežiūrą ir stiprinti ekonominės politikos derinimą ne tik biudžeto klausimais, kad būtų galima ištaisyti kitokį makroekonominį disbalansą ir stiprinti vykdymo procedūras;
Points to the fact that the principles of the Stability and Growth Pact were not always fully respected in the past; recalls that, if the objective to regain a balance of public finances and reduce indebtedness is a necessity for over-indebted states, this alone will not solve the problem of economic imbalances between countries of the euro area and, more broadly, of the EU; calls therefore for unrestricted and more coherent application of the Stability and Growth Pact; deems that the Pact should be complemented by the development of an early warning system to identify possible inconsistencies, e.g. in the form of a ‘European semester’, in order not only to enhance surveillance and strengthen economic policy coordination so as to ensure fiscal consolidation but also – beyond the budgetary dimension – to address other macroeconomic imbalances and strengthen enforcement procedures;
mano, kad veiksmų reikia imtis dabar, kad palaipsniui pradėti mažinti fiskalinį deficitą ir atkurti pasitikėjimą Europos viešaisiais finansais;
Believes that action must be taken now in order to start a gradual reduction of fiscal deficits and restore confidence in European public finances;
mano, kad toms valstybės narėms, kurios nesilaiko euro zonos taisyklių dėl viešųjų finansų ir prieigos prie patikimos statistikos, turėtų būti taikomos išplėstinės ir plataus spektro priemonės, kurios padėtų užtikrinti taisyklių paisymą;
Considers that Member States not following the rules of the euro area with regard to public finances and access to credible statistics should subjected to an enlarged and incremental spectrum of measures to ensure stricter compliance;
mano, kad dėl to, jog nebuvo iš anksto nustatyto krizių valdymo mechanizmo ir dėl kai kurių vyriausybių elgesio, buvo sunku greitai išspręsti kai kurių euro zonos valstybių narių valstybės garantuojamos skolos krizės problemą ir dėl to susilpnės EPS galimybės greitai reaguoti į galimas panašias situacijas ateityje; todėl ragina sukurti nuolatinę krizės valdymo sistemą;
Believes that the lack of a predefined crisis management mechanism and the behaviour of some governments has made a rapid solution to the sovereign debt crisis in some Member States of the euroarea difficult and will weaken the EMU's ability to react quickly in potentially similar situations in the future; calls therefore for a permanent crisis management framework;
ragina, kad finansinė parama ES šalims, kuriose kilo skolos krizė, būtų nustatoma tokiu būdu, kad būtų skatinamas paskolų grąžinimas, biudžeto balansas ir ekonomikos reformos, taip pat pabrėžia, kad pavojinga paskolas paversti finansiniais įnašais skatinant skolintis ir kurti skolą;
Urges that financial support to EU countries in a debt crisis must be designed to encourage repayment of loans, budgetary balance and economic reform, and stresses the danger of turning loans into financial contributions while encouraging borrowing and the creation of debts;
todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų sustiprinti Stabilumo ir augimo paktą, nustatant konkrečius Europos ekonominių sistemų konkurencingumo skirtumų mažinimo tikslus, siekiant skatinti naujų darbo vietų kūrimo augimą;
Calls therefore on the Commission to put forward proposals to strengthen the Stability and Growth Pact by including specific targets for closing the competitiveness gap between European economies, in order to stimulate job-creating growth;
taip pat susirūpinęs dėl galimų hipotezių prieš eurą;
Shares concerns about possible speculation against the euro;
mano, kad kredito augimas ir turto kainų raida ES ir valstybėse narėse yra esminiai rodikliai veiksmingai finansinio stabilumo EPS ir visoje ES kontrolei;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
yra susirūpinęs dėl nuolatinės įtampos euro zonos valstybinių obligacijų rinkose, atsispindinčios didėjančiuose palūkanų normų skirtumuose; mano, kad saugumo siekis, kurį sukėlė šios finansų krizės metu patirtos panikos bangos, labai iškraipė rinką ir sukėlė brangiai kainuojantį išorinį poveikį;
Is concerned about continuous strains on the euro area sovereign bond markets reflected in widening spreads; deems that the flight to safety provoked by waves of panic experienced during the current financial crisis has had massive distorting effects and created costly negative externalities;
prašo laiku įgyvendinti Reglamentą dėl reitingų agentūrų ((EB) Nr. 1060/2009) ir pritaria Komisijos 2010 m. birželio 2 d. pasiūlymui dėl Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų dalinio pakeitimo, bet kartu ragina Komisiją tuo neapsiriboti ir pateikti pasiūlymų dėl griežtesnės šių agentūrų veiklos priežiūros, didinti Europos reitingų agentūrų atsakomybę ir įvertinti galimybę sukurti Europos reitingų agentūrą; pabrėžia, kad per krizę buvo sudėtinga reitinguoti euro zonos valstybės garantuojamą skolą;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (Regulation (EC) No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
pabrėžia ECB nepriklausomybę;
Highlights the independence of the ECB;
rekomenduoja ECB didinti jo veiklos skaidrumą siekiant padidinti jo teisėtumą ir nuspėjamumą.
Recommends that the ECB enhance the transparency of its work in order to increase its legitimacy and predictability.
Tokio skaidrumo taip pat reikėtų kalbant apie vidaus modelius, taikomus vertinant nelikvidų įkeistą turtą, taip pat apie įkeitimui siūlomų konkrečių vertybinių popierių įvertinimą;
Transparency is also needed with regard to the internal models used to value illiquid collateral and the valuations assigned to specific securities offered as collateral;
mano, kad atsižvelgiant į naują ECB teisinį statusą pagal Lisabonos sutartį, Tarybos siūlomi kandidatai į Vykdomąją valdybą turėtų dalyvauti specialiuose atitinkamo Parlamento komiteto klausymuose, o po to dėl jų turėtų balsuoti Europos Parlamentas; pastebi, kad prasidėjus krizei ECB vaidmuo tapo esminiu, ir mano, kad tokiam vaidmeniui reikalingas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė;
Considers that, given the new legal status of the ECB under the Lisbon Treaty, the candidates for the Executive Board proposed by the Council should be subject to special hearings by the relevant parliamentary committee and then to a vote by the European Parliament; notes that, in addition, the role of the ECB has been crucial since the crisis and deems therefore that such a role should involve reinforced transparency and accountability;
teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartimi Euro grupei buvo suteiktas juridinio asmens statusas ir kad ECB atstovai dalyvauja jos posėdžiuose;
Welcomes the conferral of legal personality on the Eurogroup by the Lisbon Treaty and the participation of the ECB in its meetings;
atkreipia dėmesį į Europos Parlamento ryžtą tęsti dialogą pinigų politikos klausimu, kaip svarbų ECB demokratinės priežiūros elementą;
Points out the determination of the European Parliament to continue the Monetary Dialogue as an important element in the democratic scrutiny of the ECB;
pritaria pasiūlymui įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV), nes tai panaikintų dabartinę makrolygio rizikos ribojimo priežiūros spragą; ragina ECB nustatyti aiškius modelius ir apibrėžtis siekiant užtikrinti veiksmingą ESRV veikimą ir jos atskaitomybę; be to, mano, kad dėl bet kokių naujų ECB pavestų užduočių, susijusių su Europos sisteminės rizikos valdyba, nebus kaip nors pažeidžiama ECB nepriklausomybė;
Welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will close the current gap in macro-prudential supervision; calls on the ECB to establish clear models and definitions to ensure the effective functioning and accountability of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB will not compromise the independence of the ECB in any way;
pabrėžia, kad samprata, pagal kurią ESRV tik teikia perspėjimus ir rekomendacijas ir nesiima faktinių užtikrinimo veiksmų, nepatenkinama veiksmingo įgyvendinimo ir atsakomybės požiūriais; apgailestauja dėl to, kad ESRV pati negali paskelbti kritinės padėties;
Notes that the concept whereby the ESRB only gives warnings and recommendations with no actual enforcement is not satisfactory in terms of effective implementation and responsibility; regrets that the ESRB cannot declare the emergency by itself;
teigiamai vertina pasiūlymą ESRV pirmininkui dalyvauti klausymuose Europos Parlamente, skirtingoje aplinkoje, nei rengiant dialogą pinigų politikos klausimais;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
mano, kad ekonominės veiklos atsigavimą 2009 m. antrojoje pusėje lėmė ypatingosios priemonės, kurių ėmėsi vyriausybės ir centriniai bankai visame pasaulyje 2008 m. pabaigoje, teikdami garantijas bankų įsipareigojimams, kapitalo injekcijas ir taikydami turto paramos programas;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
pastebi, kad euro zonoje finansų krizė – mokumo krizė, kuri pradžioje pasireiškė kaip likvidumo krizė; mano, kad tokia padėtis ilgalaikėje perspektyvoje negali būti ištaisyta vien kuriant naujas skolas ir likvidumą labai įsiskolinusiose ekonominėse sistemose, kartu spartinant fiskalinės konsolidacijos planų įgyvendinimą;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
mano, kad krizė atskleidė pastarųjų metų ekonominės politikos tendenciją, dėl kurios liko aukšto lygio valstybės skola, kuriai sumažinti prireiks daugelio metų; mano, kad kai kuriose Europos dalyse bus daug sunkiau įveikti krizės padarinius ir pasekmes ir pasiekti tvarų ekonomikos augimą, naujas inovacijas ir sukurti naujas darbo vietas; pabrėžia, kad visoje Europoje būtina vykdyti reformas;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
primena, kad prieš prasidedant finansų krizei euro zonos ir visos ES bei daugumos valstybių narių valstybės skolos santykis su BVP 1999–2007 m. mažėjo, tačiau tuo pačiu laikotarpiu namų ūkių, įmonių įsiskolinimas ir sverto naudojimas finansų sektoriuje ženkliai išaugo;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
primena, kad po 2008 m. milžinišką valstybės skolos padidėjimą kai kuriose valstybėse narėse paskatino tai, kad šioms šalims teko spręsti neracionalaus vystymosi, kurį anksčiau sukėlė netvarus privataus sektoriaus skolos augimas ir milžiniški finansiniai burbulai, problemą; taigi mano, jog ši krizė akivaizdžiai parodė, kad fiskalinė politika netvari, jei netvarus privataus sektoriaus finansavimas;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
pažymi, kad dėl krizės ir vėlesnių sanavimo priemonių bei ekonomikos skatinimo paketų kai kurios valstybės narės ėmėsi plataus masto taupymo priemonių, kurios dažnai yra pavėluotos ir kartu labai sumažina vyriausybių veikimo laisvę;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
perspėja, kad dėl šių taupymo paketų neturėtų būti taikomos priemonės, kurios galėtų stipriai stabdyti ekonomikos atsigavimą, kuriam reikalingas pusiausvyrą tarp fiskalinės konsolidacijos ir investicijų į darbo vietas bei tvaraus vystymosi poreikių įgyvendinimo užtikrinsiantis naujas ekonomikos valdymo modelis su atitinkamomis priemonėmis ir tvarkaraščiu;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
pabrėžia, kad realųjį ekonomikos sektorių, ypač MVĮ, pasiekiančio kredito trūkumai atsirado dėl mažesnės paklausos, susidariusios sumažėjus veiklai realiajame ekonomikos sektoriuje, ir dėl bankų nenoro teikti paskolas;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
pabrėžia, kad keleto valstybių narių bankai per daug priklausomi nuo ECB užtikrinamo likvidumo;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
pastebi, kad nestandartinės priemonės, kurias kreditui paremti ECB pradėjo taikyti nuo 2008 m. spalio mėn., buvo sėkmingos užkertant kelią didesnei recesijai ir naujam finansiniam sąmyšiui; pakartoja, kad nustoti taikyti šias priemones reikia tinkamu laiku ir atidžiai tai suderinus su nacionalinėmis vyriausybėmis ir jų veikla, ypač atsižvelgiant į daugelyje valstybių narių vienu metu kolektyviai taikomas taupymo priemones;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
vis dėlto yra susirūpinęs dėl galimo ECB skatinimo priemonių pašalinimo strategijos asimetriško poveikio atsižvelgiant į didelius euro zonos valstybių narių verslo ciklų skirtumus;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
pritartų Europos centrinio banko sprendimui įprastai priimti euro zonos valstybių vyriausybių obligacijas kaip užstatą įgyvendinant atpirkimo susitarimus ir taip sekti daug kartų išbandyta „Bank of England“ ir „Federal Reserve System“ praktika;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
pabrėžia, kad visai euro zonai yra ypač svarbu palaipsniui panaikinti valstybės deficitą ir ilgainiui sustiprinti viešuosius finansus;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
atkreipia dėmesį į daugelį pasiūlymų kaip ES papildyti rizikos ribojimo priemones ,valdyti krizę ir reguliuoti šešėlinį bankų sektorių;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
taip pat susirūpinęs dėl galiojančių reguliavimo, rizikos ribojimo, apskaitos ir apmokestinimo taisyklių prociklinių aspektų, dėl kurių didėja svyravimai, būdingi rinkos ekonomikos veiklai;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
pabrėžia, kad reikia labai padidinti bankų lėšų atsargas ir pagerinti kapitalo kokybę, taip pat pritaria Bazelio komiteto pasiūlymams siauriau apibrėžti pagrindinį kapitalą ir nustatyti didesnes kapitalo kvotas, vis dėlto atkreipia dėmesį į finansų ir realiojo ekonomikos sektorių sąsajas ir poveikį, kurį vieno iš jų reguliavimas gali turėti kitam;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
mano, kad reikia padidinti pasaulinės finansų sistemos atsparumą, ir kad būtina pasauliniu lygmeniu pasimokyti iš krizės siekiant sumažinti sisteminę riziką, kovoti su finansų burbulais, pagerinti rizikos valdymo kokybę ir padidinti finansų rinkų skaidrumą, patvirtinant, kad jų pagrindinis vaidmuo – finansuoti realųjį ekonomikos sektorių;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
pažymi, kad per 2009 m. euras įgijo tarptautinės valiutos statusą, bet 2010 m. jis patyrė didelį spaudimą;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
atkreipia dėmesį į tai, kad didelio valiutų kursų nestabilumo laikotarpiu, euro vertė išaugo, ypač palyginus su JAV doleriu ir ženminbi juaniu, ir išreiškia susirūpinimą dėl to, kad tai gali turėti neigiamos įtakos euro zonos konkurencingumui;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
yra susirūpinęs dėl valiutų kursų nestabilumo ir prekybos pasinaudojant palūkanų normų skirtumais (angl. carry trade) operacijomis, taip pat dėl jų poveikio pasauliniam finansiniam stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
pabrėžia, kad, nepaisant jokių pasaulinės finansinės, ekonominės ir socialinės krizės aplinkybių, euro zona turi būti toliau išplėsta naujomis valstybėmis narėmis, kurios (tai būtina sąlyga) tenkina Mastrichto kriterijus; teigiamai vertina greitą euro įvedimą visose valstybėse narėse, kurios tenkina šiuos kriterijus;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
mano, kad tai, jog Estija įveda eurą, rodo euro statusą nepaisant valstybės skolos krizės; mano, kad šis statusas paskatins valstybės nares siekti narystės euro zonoje;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. kovo 25–26 d.,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
atsižvelgdamas į pareiškimą dėl Europos saugumo ir gynybos politikos stiprinimo, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2008 m. gruodžio 12 d., ir į pareiškimą dėl pajėgumų stiprinimo, kurį Taryba priėmė 2008 m. gruodžio 11 d.,
having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. gruodžio 3 d. dokumentą „JT ST rezoliucijos 1325, kurios nuostatos sustiprintos JT ST rezoliucija 1820, įgyvendinimas atsižvelgiant į ESGP“ ir į Tarybos 2006 m. rugsėjo 14 d. dokumentą „Žmogaus teisių klausimų integravimas į ESGP“,
having regard to the Council paper ‘Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP’ of 3 December 2008, and to the Council document on ‘Mainstreaming of Human Rights into ESDP’ of 14 September 2006,