natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikes prognozes, susijusias su užimtumo rinkai aktualiomis kvalifikacijomis, ir paraginti universitetus ir verslo sektoriaus atstovus kurti partnerystes siekiant užtikrinti sklandų jaunuolių perėjimą į užimtumo rinką, taip pat padėti kurti žiniomis grindžiamą visuomenę, vystyti taikomuosius mokslinius tyrimus ir užtikrinti absolventams geresnes perspektyvas darbo rinkoje;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create a knowledge-based society, develop applied research and create better employment-market prospects for graduates;
ragina valstybes nares ir socialinius partnerius nustatyti vienodo vyrų ir moterų dalyvavimo tikslus, nustatyti moterų, migrantų, ilgalaikių bedarbių ir kitų grupių, kurios diskriminuojamos darbo rinkoje, lygias galimybes siekti švietimo, mokslo, kurti tikslines jų įdarbinimo programas, specializuotas gamybinės praktikos programas ir profesinio mokymo iniciatyvas;
Calls on the Member States as well as social partners to establish targets to achieve equal participation of women and men, to provide equal opportunities to education, training, targeted recruitment schemes, specialised apprenticeships and training initiatives for women, migrants, the long-term unemployed and other groups discriminated against by the employment market;
ragina valstybes nares naudotis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padariniu fondu siekiant įgyvendinti Europos tikslus, skatinti naujus gebėjimus, įskaitant gebėjimus, reikalingus naujoms tvarioms ekologiškoms aukštos kokybės darbo vietoms;
Encourages the Member States to use the European Globalisation Adjustment Fund to implement European objectives, to promote new skills, including for new sustainable ‘green’ high-quality jobs;
ragina atsakingas suinteresuotąsias šalis stebėti užimtumą siekiant, kad pagrindiniam profesiniam mokymui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi būtų teikiama didesnė reikšmė; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares įvertinti pereinamojo laikotarpio fondų, skirtų gebėjimų poreikiams valdyti, įgyvendinamumą;
Calls on the responsible stakeholders to monitor employment with a view to making basic vocational training and lifelong learning more relevant; calls in this context on the Member States to assess the feasibility of Transition Funds to manage skills needs;
ragina ES ir valstybes nares pasiekti, kad prisitaikymo prie tvarios ekonomikos skatinimas taptų vienu iš Europos socialinio fondo tikslų siekiant prisidėti prie ekonominės veiklos tvarumo didinimo ir infrastruktūros plėtros;
Calls on the EU and the Member States to make promotion of adaptability to a sustainable economy one of the objectives of the European Social Fund, in order to contribute to increasing sustainability of economic activities and infrastructure development;
primena, kad tvaraus vystymosi aspektai turėtų būti įtraukti ne tik į su aplinka susijusių darbų mokymo programas, bet ir į visas švietimo ir mokymo programas, siekiant remti tvaraus vystymosi ir informuotumo aplinkos srityje principus;
Recalls that the sustainable dimension should not be restricted to training in environment-related jobs, but needs to be incorporated into all education and training programmes in order to promote a culture of sustainable development and environmental awareness;
pabrėžia mokymosi visą gyvenimą teikiamą papildomą naudą ir ragina valstybes nares parengti išsamią vietos galimybių schemą, siekiant organizuoti paklausą atitinkantį mokymą, kurį vykdant turimi ištekliai derėtų su tikraisiais poreikiais, taip pat siekiant sugrąžinti profesinio vidurinio mokslo prestižą, teikiant aukštos kokybės išsilavinimą, visų pirma regionuose, kuriuose vietos galimybės ir tradicinės darbo sritys reikalauja įgyti specialių gebėjimų ir žinių; ragina Komisiją teikti valstybėms narėms pakankamą techninę paramą, suteikiant žinių apie tai, kaip nustatyti vietos poreikius, ir pažymi, kad aukšto lygio profesinės vidurinės mokyklos galėtų padėti mažinti išsilavinimą turinčių asmenų nedarbą ir galėtų užtikrinti tvarų užimtumą;
Highlights the added value of life-long learning and calls on the Member States to conduct a thorough mapping of local potential in order to organise demand-driven training that matches available resources to actual needs and to re-establish the prestige of vocational secondary education by providing high-standard education, particularly in regions where local potential and traditional work areas require special skills and knowledge to be fully developed; calls on the Commission to provide the Member States with sufficient technical support on how to map local needs and notes that high-standard vocational secondary schools could help reduce graduate unemployment and lead to sustainable employment;
pabrėžia, kaip svarbu, kad valstybės narės naudotų Europos socialinį fondą, siekdamos investuoti į gebėjimų lavinimą, užimtumo didinimą, mokymą ir perkvalifikavimą, norint sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų įgyvendinant nacionalinius, regioninius ir vietos projektus; mano, kad vyresnio amžiaus asmenų profesinė patirtis taip pat gali padėti įgyvendinti šias iniciatyvas, turint mintyje tai, jog vyresnio amžiaus asmenys sudaro vis didesnę ES gyventojų dalį; rekomenduoja regionų ir vietos valdžios institucijoms tinkamai ir nuolat palaikyti ryšius su verslo aplinka, darbdavių organizacijomis, profesinėmis sąjungomis ir NVO, siekiant numatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikius darbo rinkos poreikius;
Stresses the importance of Member States using the European Social Fund to invest in skills, employment, training and retraining activities with a view to creating more and better jobs through national, regional and local projects; believes that the professional experience of older people may also make a contribution to these initiatives, bearing in mind the growing proportion of older people in the EU population; recommends that regional and local authorities should have appropriate, permanent contacts with the business environment, employers' organisations, trade unions and NGOs with a view to projecting the needs of the labour market in the medium and long term;
pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą švietimui, sudarančiam sąlygas įgyti naujų į ateitį orientuotų gebėjimų, be kita ko, mokantis visą gyvenimą ir persikvalifikuojant; pažymi, kad daugelyje valstybių už bendrąsias mokymo sąlygas ir tęstinį jaunuolių (įskaitant jokios kvalifikacijos neturinčius abiturientus) mokymą atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos; taigi ragina regionus naudoti struktūrinius fondus švietimo infrastruktūrai, ypač miestų teritorijose ir regionuose, kurių padėtis nepalanki, taip pat naudojantis šia parama sukurti nuoseklią ir visiems atvirą mokymo mokykloje sistemą; pabrėžia dideles galimybes (švietimo ir mokymo srityse), susijusias su vietos ir regionų valdžios institucijų sujungimu į tinklą su įmonėmis ir organizacijomis, siekiant kurti perspektyvias darbo vietas viešojo transporto, judumo miestuose, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse, taip pat siekiant akcentuoti lygias galimybes;
Recognises the important role of local and regional authorities in education, which forms the basis for the acquisition of further, future-oriented skills, including through lifelong learning and retraining; points out that the general conditions governing education and the further training of young people, including school leavers with no qualifications, in many countries are the responsibility of the regional and local authorities; therefore encourages the regions to use the Structural Funds for educational infrastructure, especially in disadvantaged urban areas and regions and to make comprehensive and inclusive school education possible using this support; points to the significant (educational and training) potential offered by networking between local and regional authorities and firms and associations, in terms of creating sustainable jobs in the fields of local transport, urban mobility, education, and research and development, and placing emphasis on equal opportunities;
atkreipia dėmesį į valstybių narių, socialinių partnerių ir aukštojo mokslo tiekėjų bendradarbiavimo poreikį siekiant surengti pirmosios pakopos ir pouniversitetinių studijų kursus ir parengti dalykų programas, kurios būtų orientuotos į ekologinį ekonomikos šakų pertvarkymą;
Notes the need for cooperation between the Member States, the social partners and tertiary education providers with a view to setting up undergraduate and postgraduate courses and to creating subject areas geared towards the ecological transformation of economies;
yra įsitikinęs, kad norint spręsti demografinius uždavinius būtina įgyvendinti visapusiškesnę strategiją, pagal kurią darbo vietų kūrimas būtų derinamas su siekiu atsižvelgti į naujas ir būsimas Europos darbo rinkos reikmes; mano, kad, atsižvelgiant į tai, būtina toliau pažangiai gerinti ES darbuotojų, įskaitant mokslininkus ir kitus specialistus, judumą ir pasiekti Europos be kliūčių tikslą ES vidaus rinkoje;
Believes that the demographic challenges require a broader strategy combining job creation and meeting new and emerging needs on the European labour market; considers that, in this respect, further progress must be made in improving the mobility of EU workers, including researchers and other professionals, with a view to achieving a Europe without barriers within the EU internal market;
pažymi, kad didinant ekonominės veiklos tvarumą pokyčių gali įvykti visuose pramonės sektoriuose; ragina ES ir valstybes nares pereinant prie tvarios ekonomikos stengtis vengti socialinių nuostolių ir siekti sukurti bendrąsias socialiai orientuoto pertvarkymo sąlygas, kad visiems darbuotojams būtų sumažinta pereinant prie tvarios ekonomikos kylanti rizika ir padidinta nauda; pabrėžia, kad socialiniu požiūriu teisingas pertvarkymas sudaro pagrindinę tvaraus vystymosi dalį ir esminę sąlygą, jei Europos žmonės parems šį pertvarkymą;
Notes that increasing sustainability of economic activities may involve changes in whole industrial sectors; calls on the EU and the Member States to take care to avoid social sacrifices in moving to a sustainable economy and to work towards framework conditions for a socially fair transformation which minimises the risks of change and optimises gains for all employees; emphasises that socially just transformation is a basic component of sustainable development and an essential prerequisite if people in Europe are to give transformation their support;
pabrėžia, kad vėlesnės išlaidos, jei nėra pertvarkymo valdymo, gali būti daug kartų didesnės už numatomas investicijas; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius bendrai prisiimti atsakomybę už prevencinį pertvarkymo valdymą;
Stresses that the consequential costs of a lack of transformation management may be many times higher than anticipatory investments; calls on the Commission, the Member States and the social partners to confront the responsibilities of preventive transformation management together;
pabrėžia, kad reikia tvarią ekonomiką įtraukti į bendros ir socialinės atsakomybės už aplinką sistemą, ir pabrėžia galimybę remti tvaraus vystymosi ir tvarios ekonomikos principus rengiant mokymo programas atsižvelgiant į bendrą socialinę atsakomybę;
Underlines the need to integrate the sustainable economy in the framework of corporate and social environmental liability and the possibility of promoting a culture of sustainable development and a sustainable economy through training programmes in the context of corporate social responsibility;
primena, kad darbuotojams, siekiantiems mokytis toliau ir prisitaikyti prie naujų technologijų norint neprarasti darbo, reikalingų sąlygų sudarymas ir parama kolektyviniams susitarimams ir jų skatinimas, siekiant numatyti pokyčius ir išvengti nedarbo, taip pat socialinės apsaugos, pajamų rėmimo sistemų ir sektoriams skirtų mokymo iniciatyvų stiprinimas yra svarbiausios prevencijos priemonės;
Recalls that creating the necessary conditions for workers to undertake further training and adapt to new technologies, in order to prevent job losses, and the promotion of and support for collective agreements to anticipate change and avoid unemployment, together with the strengthening of social security, income support systems and proactive sectoral training initiatives, are crucial prevention measures;
ragina Komisiją suteikti ES lygmens paramą būsimų karjerų moksliniams tyrimams siekiant išvengti atleidimo iš darbo ir išsaugoti darbo vietas Europos Sąjungoje;
Calls on the Commission to provide EU-level support for research into the careers of the future so as to prevent redundancies and retain jobs in the European Union;
pabrėžia, kad reikalingas glaudus ir veiksmingas tarptautinių organizacijų bendradarbiavimas ir papildomumas, ir ragina Pasaulio prekybos organizaciją imtis veiksmų dėl investicijų ir prekybos socialinių ir aplinkos aspektų;
Underlines the need for close and effective cooperation and complementarity between international organisations, and calls on the World Trade Organisation to take action concerning the social and environmental dimensions of investment and trade;
pripažįsta, kad nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir profesinės sąjungos, kaip darbdavės prisidėdamos prie sprendimų priėmimo proceso ir didindamos visuomenės sąmoningumą, turi atlikti svarbų vaidmenį plėtojant ekologiškų darbo vietų galimybes;
Recognises that NGOs and trade unions have an important role to play in developing green job potential, in terms of contributing to the decision-making process, as employers and in raising public awareness;
pabrėžia, kad tos organizacijos, kurios investuoja į ekologiškai efektyvią praktiką, padės sukurti geresnę darbo aplinką personalui ir darbuotojams ir todėl bus produktyvesnės; ragina valstybes nares propaguoti Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (EMAS) ir skatinti visus ekonomikos sektorius siekti EMAS registracijos; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius į socialinį dialogą visais konsultavimosi lygmenimis įtraukti esminius aplinkos klausimus, didžiausią dėmesį skiriant sektorių deryboms; pabrėžia, kad vykstant perėjimo procesui darbuotojams turi tekti dalyvaujančių partnerių vaidmuo siekiant, kad perėjimas būtų teisingas socialiniu požiūriu; ragina, kad šiame procese dalyvautų darbuotojų atstovai, atsakingi už ekologiškesnes darbo vietas, kaip nustatė TDO, tai pat vadovaujantis nacionaline praktika, siekiant tvaresnių darbo vietų, bendrovių ir pramonės šakų; ragina valstybes nares ir socialinius partnerius valdant pereinamąjį laikotarpį nuolat bendradarbiauti su suinteresuotaisiais aplinkos apsaugos subjektais ir ekspertais, kad galėtų naudotis jų patarimais;
Points out that those organisations that invest in eco-efficient practices will help create a better working environment for staff and employees, and may consequently be more productive; calls on the Member States to promote the European Eco-Management & Audit Scheme (EMAS) and to encourage all economic sectors to strive to achieve EMAS registration; calls on the Commission, the Member States and the social partners to include essential environmental issues in the social dialogue, at all levels of consultation, with emphasis on sectoral negotiations; emphasises that, in order for transition to be socially just, workers should have a participative partnership role to play in the process; calls for the involvement of employees' representatives in charge of greening the workplace, as defined by the ILO, according to national practices in order to make workplaces, companies and industries more sustainable; calls on the Member States and the social partners to cooperate in a structured manner with environmental stakeholders and experts, to make use of their advice in managing transition;
ragina ES, padedant socialiniams partneriams, pradėti sistemingą dialogą palaikant išorinius ryšius ir siekti panašaus požiūrio į tvarų vystymąsi visose pasaulio šalyse, kad būtų užtikrintos tos pačios vystymosi sąlygos ir kad pramonės konkurencingumui neiškiltų pavojus; mano, kad sąžiningos konkurencijos užtikrinimas tvarios gamybos sektoriuose duos naudos gerinant darbuotojų apsaugą ir darbo sąlygas;
Calls on the EU, with the assistance of the social partners, to begin a systematic dialogue in its external relations, with a view to a similar approach to sustainable development in other parts of the world, so as to secure the same development conditions and ensure that industrial competitiveness is not at risk; considers that ensuring fair competition in sustainable manufacturing sectors will have a beneficial effect in terms of improving protection and working conditions for workers;
ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti informacijos ir visuomenės informavimo apie ekologiškų darbo vietų plėtojimą tvarioje ekonomikoje kampanijas;
Calls on the Commission and the Member States to launch information and public awareness campaigns on developing green jobs in a sustainable economy;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
EEE ir Šveicarijos ryšiai: visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys
EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 27 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl į Europos Sąjungą įstojusių Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimo prie šio susitarimo,
having regard to the Protocol of 27 May 2008 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Republic of Bulgaria and Romania pursuant to their accession to the European Union,
atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie šio susitarimo joms įstojus į Europos Sąjungą,
having regard to the Protocol of 26 October 2004 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic pursuant to their accession to the European Union,
atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą,
having regard to the Agreement on the European Economic Area,
atsižvelgdamas į 33-ajame Europos ekonominės erdvės jungtinio parlamentinio komiteto posėdyje patvirtintą EEE jungtinio parlamentinio komiteto rezoliuciją,
having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Resolution adopted at the 33rd meeting of the EEA Joint Parliamentary Committee,
atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės jungtinio parlamentinio komiteto pranešimą dėl metinės EEE susitarimo veikimo 2008 m. ataskaitos,
having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Report on the Annual Report on the Functioning of the EEA Agreement in 2008,
atsižvelgdamas į 25-ąją EEE/ELPA valstybių vidaus rinkos rezultatų suvestinę,
having regard to the 25th EEA EFTA States Internal Market Scoreboard,
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį, pagal kurį Europos Sąjungai suteikta teisė sudaryti tarptautinius susitarimus,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 217 giving the Union the right to conclude international agreements,
atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ( A7–0216/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0216/2010 ),
kadangi keturios Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės narės (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija) yra pagrindinės Europos Sąjungos (ES) prekybos partnerės, o Šveicarija ir Norvegija laikomos atitinkamai ketvirta ir penkta svarbiausiomis pagal dydį ES prekybos partnerėmis,
whereas the four European Free Trade Association (EFTA) Members States (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume,
kadangi ES ir ELPA valstybių narių (Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos) ryšiai grindžiami Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimu, kuriame numatytas visapusiškas dalyvavimas vidaus rinkoje, o EEE susitarimas valdomas ir jo vykdymas prižiūrimas remiantis labai institucionalizuota struktūra,
whereas relations between the EU and three EFTA Member States (Iceland, Lichtenstein and Norway) are based on the European Economic Area (EEA) which provides for full participation in the internal market with the EEA Agreement managed and monitored in a highly institutionalised framework,
kadangi per 1992 m. visuotinį balsavimą buvo nepritarta, kad Šveicarija prisijungtų prie EEE susitarimo, Šveicarijos ir ES ryšiai šiuo metu grindžiami daugiau kaip 120 dvišalių ir sektorių susitarimų, kuriais numatyta didelė integracija į vidaus rinką, bet ne visapusiškas dalyvavimas,
whereas Switzerland's participation in the EEA agreement was contested by a popular vote in 1992 and therefore relations between Switzerland and the EU are currently based on more than 120 bilateral and sectoral agreements that provide for a far-reaching degree of integration but not full participation in the internal market,
laiko EEE susitarimą pagrindine ekonomikos augimo varomąja jėga; palankiai vertina iš esmės gerus EEE/ELPA valstybių vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimo rezultatus, kaip matyti iš EEE/ELPA valstybių vidaus rinkos rezultatų suvestinės; pažymi, kad, kalbant apie Susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo (SLAJ) įgyvendinimą, kur kas daugiau problemų kelia ES ir Šveicarijos santykiai;
Considers the EEA agreement as a key driver for economic growth; welcomes the overall good track record of the EEA EFTA States in implementing internal market legislation, as demonstrated by the EEA EFTA States Internal Market Scoreboard; notes that relations between the EU and Switzerland pose far more challenges as far as the implementation of the Free Movement of Persons Agreement (FMPA) is concerned;
pažymi, kad dvišaliais susitarimais neįsteigta jokio automatinio mechanizmo, skirto susitarimų turiniui derinti su naujausiais atitinkamo
Notes that bilateral agreements do not establish any automatic mechanism for adaptation of their content to the later evolution of the relevant
pakeitimais; pripažįsta, kad dėl nepriklausomo ir gerbtino šveicarų sprendimo neprisijungti prie EEE nacionalinės teisės aktai savarankiškai derinami su ES teise tose srityse, kurioms šie dvišaliai susitarimai taikomi;
; recognises that autonomous adaptation of national law to EU law in the areas covered by bilateral agreements results from the sovereign decision of the Swiss people not to join the EEA, which should be fully respected;