natgillin/translations-raw huggingface dataset:
trečia, kalbant apie viešojo pirkimo telkimą, pvz., A400M programą, pabrėžia galimus bendro viešojo pirkimo privalumus, atsižvelgiant į masto ekonomiją, perspektyvios pramoninės bazės kūrimą, sąveikumą ir tolesnes galimybes telkti vidaus tarnybų teikiamo aptarnavimo, priežiūros ir mokymo pajėgumus ir jais dalintis; apgailestauja, kad šie privalumai dažnai prarandami dėl reikalavimų ir darbo pasidalijimo susitarimų skirtumų, kaip tai buvo programos „Eurofighter“ atveju; siekiant išnaudoti visas taupymo galimybes, pabrėžia bendrai viešojo pirkimo procedūra įsigytos įrangos bendros konfigūracijos palaikymo viso jos gyvavimo ciklo metu svarbą, siekiant palengvinti vidaus tarnybų teikiamą aptarnavimą; ragina valstybes nares taip pat nagrinėti išorinių subjektų teikiamų paslaugų telkimo galimybę;
Third, with respect to the ‘pooling of procurement’, such as in the A400M programme, highlights the potential benefits of joint procurement in terms of economies of scale, building a viable industrial base, interoperability, and subsequent possibilities of pooling and sharing in in-service support, maintenance and training; deplores the fact that these benefits are often lost due to differences in requirements and work-share agreements as in the case of the Eurofighter programme; in order to realise fully the potential savings, stresses the importance of maintaining a common configuration of jointly procured equipment through its entire life cycle in order to facilitate joint in-service support; invites the Member States also to consider the pooling of outsourced services;
ketvirta, kalbant apie vaidmenų ir uždavinių pasidalijimą, mano, kad geri pavyzdžiai yra tokios iniciatyvos, kaip Prancūzijos ir Belgijos bendradarbiavimas naikintuvų pilotų mokymo srityje, JK ir Prancūzijos susitarimas dėl dalijimosi lėktuvnešiais, Prancūzijos ir Vokietijos iniciatyva sraigtasparnių pilotų mokymo srityje arba Belgijos ir Nyderlandų laivynų bendradarbiavimas, pagal kurias tam tikromis nacionalinėmis tarnybinėmis struktūromis dalijamasi su partneriu; ypač pabrėžia, kad yra daug galimybių švietimo, mokymų ir pratybų srityje, visų pirma, galima dalintis karinėmis akademijomis, testavimo ir vertinimo įstaigomis ir pilotų mokymo įstaigomis; kalbant apie tam tikrus specifinius pajėgumus, mano, kad vaidmenų ir uždavinių pasidalijimas yra vienintelis perspektyvus būdas daugeliui valstybių narių užtikrinti prieigą prie kai kurių retų pajėgumų, pvz., apsaugos nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo grupės arba medicininės pagalbos orlaivių;
Fourth, concerning ‘role and task sharing’, considers that positive examples exist in initiatives such as the French-Belgian cooperation in fighter pilot training, the UK-French agreement on the sharing of aircraft carriers, the French-German initiative on helicopter pilot training, or the Belgian-Dutch navy cooperation, where a number of national support structures are shared with the partner; highlights especially the opportunities in the area of education, training and exercises, and especially in sharing military academies, test and evaluation facilities and facilities for pilot training; in the case of some niche capabilities, considers role- and task-sharing the only viable way for most Member States to ensure access to some rare capabilities such as CBRN units or hospital aircraft;
primena EGA vaidmens, kaip apibrėžta Sutartyje, svarbą siūlant daugiašalius projektus, koordinuojant valstybių narių programas ir valdant bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje programas; pabrėžia, kad EGA vykdomi projektai jau įgyvendinti, pvz., Sraigtasparnių pilotų mokymo programa ir kilnojama kriminalistikos laboratorija, skirta kovai su savadarbių sprogstamųjų užtaisų gamyba ir taikoma Afganistane, ir ragina siekti didesnės pažangos vykdant kitas iniciatyvas, pvz., Europos oro transporto laivyno iniciatyvą; ragina valstybes nares panaudoti galimybes, kurias agentūra suteikia administravimo ir teisinės pagalbos klausimais, ir patikėti jai bendradarbiavimo iniciatyvų valdymą ir pabrėžia, kad EGA turi būti suteiktos priemonės padidintiems įpareigojimams vykdyti;
Recalls the important role of the EDA, as defined by the Treaty, in proposing multilateral projects, coordinating Member States' programmes and managing R&T cooperation programmes; highlights the EDA-run projects that are already operational, such as the Helicopter Training Programme and the deployable forensic laboratory to counter IEDs and its application in Afghanistan, and calls for more progress on other initiatives such as the European Air Transport Fleet (EATF); urges the Member States to use the potential the Agency offers in terms of administrative and legal support and to entrust it with the management of their cooperation initiatives and underlines the need for the EDA to be given the means to deal with an increase of its responsibilities;
palankiai vertina NATO vykdomą išmaniosios gynybos iniciatyvą ir dar kartą patvirtina ES ir NATO tęstinio koordinavimo ir nekonfliktavimo svarbą visais lygiais, siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi; pabrėžia, kad būtinas intensyvesnis ES ir NATO praktinis bendradarbiavimas, visų pirma tam, kad būtų galima įveikti dėl finansų krizės kilusius sunkumus; ypač ragina glaudžiai bendradarbiauti EGA ir Sąjungininkų pajėgų pertvarkos vadavietę, siekiant užtikrinti, kad abiejų organizacijų pajėgumų telkimui ir dalijimuisi jais skirti projektai papildytų vieni kitus ir būtų visada sistemingai įgyvendinami, užtikrinant didžiausią pridėtinę vertę;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
atkreipia dėmesį į kibernetinės gynybos išteklių telkimo galimybes, atsižvelgiant į Europos kibernetinių sistemų integraciją, ir į tai, kad reikia užtikrinti didesnį šios srities koordinavimą ES lygmeniu;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gynybos srityje rėmimas
Supporting defence research and technological development
primena, kad svarbų vaidmenį saugumo ir gynybos sektoriuje atlieka moksliniai tyrimai ir naujovės, nes jie – Europos gynybos pramonės konkurencingumo ir atsparumo pagrindas, ir kad jie yra labai svarbūs norint pasiekti strategijos „Europa 2020 m.“ tvaraus augimo tikslų; pažymi, kad dabartinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pastangos nulems, kaip bus įvaldyti ateities technologiniai pasiekimai; apgailestauja, kad tik apie 1 % ES šalių bendrų išlaidų gynybai tenka moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o daugiau kaip 50 % vis dar skiriama personalui, ir ypač apgailestauja dėl to, kad dauguma valstybių narių skiria gerokai mažiau nei 1 %; ragina valstybes nares neįtraukti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros į išlaidų apkarpymo planus, nes tai prioritetinis klausimas;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
pabrėžia, kad EGA tenka pagrindinis vaidmuo koordinuojant ir planuojant bendrą mokslinių tyrimų gynybos srityje veiklą; pabrėžia bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje privalumus, t. y. geresnį nacionalinių ginkluotųjų pajėgų įrangos ir pajėgumų sąveikumą, žymiai geresnį homogeniškumą, nes moksliniai tyrimai yra pirmasis bet kokios įrangos programos etapas;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
primena, kad atsiranda vis daugiau dvejopo panaudojimo technologijų, todėl svarbu didinti Europos gynybos ir civilinių saugumo mokslinių tyrimų programų sąveiką, kad jos viena kitą papildytų, ir sinergiją; ragina EGA ir Komisiją koordinuoti pagal Europos bendradarbiavimo sistemą, siekiant kuo didesnės pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą atliekamų tyrimų saugumo tema sinergijos, visų pirma tokiose srityse, kaip apsauga nuo cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo, kova su savadarbių sprogstamųjų užtaisų gamyba, nepilotuojamos oro sistemos, jūros stebėjimas, informacijos valdymas ir apdorojimas ir kibernetinė gynyba;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
pabrėžia, kad moksliniai tyrimai saugumo srityje turi išlikti nepriklausoma tyrimų tema kitoje „Horizontas 2020“ programoje; mano, kad mokslinių tyrimų saugumo tema sritis turėtų būti išplėsta, kad tyrimuose atsispindėtų būtinybė civilinei ir karinei pramonei dalintis naujovėmis ir technologijomis, tačiau, tinkamai atsižvelgiant į visus atitinkamus su gynyba susijusių programų ir projektų reikalavimus, tema turėtų išlikti civilinės pakraipos;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
pažymi, kad kaip civilinių mokslinių tyrimų rezultatai dažnai pritaikomi gynyboje, taip ir moksliniai tyrimai gynybos srityje dažnai naudingi visai visuomenei; ypač primena interneto ir GPS pavyzdžius; mano, kad ilgainiui kitose bendrosiose programose reikėtų numatyti aiškiau apibrėžtą tyrimų gynybos srityje temą, siekiant paskatinti bendradarbiavimą Europos mokslinių tyrimų srityje ir padėti sutelkti išsklaidytas nacionalines lėšas;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
tačiau pažymi, kad civilinės srities moksliniams tyrimams skiriamos lėšos negali būti perskiriamos karinės srities tyrimams, kad bet kokia ES finansuojama gynybos srities mokslinių tyrimų veikla pirmiausia turėtų būti siekiama plėtoti ES krizių valdymo pajėgumus ir kad daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama dvejopo panaudojimo technologijų moksliniam tyrimams;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
primena, kad, kaip pažymima remiantis Septintosios bendrosios programos teisiniu pagrindu, šios programos lėšomis remiama mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išdėstytus principus; ragina Komisiją gerinti etikos principų laikymąsi, kai atliekamas tinkamumo dalyvauti Septintosios bendrosios programos saugumo mokslinių tyrimų programose kriterijų vertinimas; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad poveikio etikai ir visuomenei vertinimas būtų standartinis kiekvieno projekto, kurį ketinama finansuoti Septintosios bendrosios programos ir būsimųjų mokslinių tyrimų programų lėšomis, dalis;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
atkreipia dėmesį į SESV 185 straipsnio nuostatą, pagal kurią ES leidžiama prisidėti prie grupės valstybių narių vykdomų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programų; mano, kad būtų galima apsvarstyti galimybę pasinaudoti tuo straipsniu siekiant paspartinti BSGP misijoms ir operacijoms reikalingų pajėgumų kūrimą;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
taip pat primena, kad ne mažiau svarbu siekti Europos kosmoso programų sinergijos, ir ragina toliau koordinuoti EGA, Komisijos ir Europos kosmoso agentūros veiklą pagal Europos bendradarbiavimo sistemą, ypač Žemės stebėjimo iš kosmoso ir informacijos apie padėtį kosmose srityse; ragina glaudžiau koordinuoti programas MUSIS, GMES ir EDRS, siekiant stebėti Žemę ir suderinti civilinės ir karinės kosmoso duomenų infrastruktūros standartus; prašo, kad projektas GMES būtų ir toliau finansuojamas iš ES biudžeto pagal kitą daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.);
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės kūrimas
Building a European defence technological and industrial base
primena, kad reikia pažangos konsoliduojant Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę: kadangi technologijos darosi vis sudėtingesnės, auga tarptautinė konkurencija, o gynybos biudžetai mažėja, jokioje ES valstybėje narėje gynybos pramonė nebegali išlikti tvari, jei taikomos vien tik nacionalinės priemonės; apgailestauja, kad nors ir pasiekta tam tikro lygio koncentracija Europos kosmoso pramonės srityje, antžeminės ir jūrų laivyno įrangos sektoriai vis dar nepaprastai susiskaidę pagal nacionalines programas; įspėja valstybes nares, jog dėl investicijų mažinimo gali kilti grėsmė, kad Europos gynybos pramonės šakų ir technologinių naujovių srities kontrolę perims trečiosios jėgos, turinčios kitokių strateginių interesų;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
mano, kad karinių reikalavimų suderinimas, vykdant koordinuojamų saugumo ir gynybos peržiūrų procesą, kaip nurodyta A punkte, turėtų padėti suderinti ES valstybių narių įrangos įsigijimą, o tai yra pirmoji išankstinė sąlyga norint paklausos sektoriuje sukurti sąlygas sėkmingai tarpvalstybinei gynybos pramonės restruktūrizacijai Europoje;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
nors ir pripažįsta, kad tikėtina restruktūrizacijos pasekmė bus kai kurių neperspektyvių nacionalinių pramonės pajėgumų atsisakymas, pabrėžia, jog, rengiant bet kokius vidutinės trukmės ir ilgalaikius restruktūrizavimo planus, turėtų būti siekiama kuo mažesnio jų poveikio užimtumui; todėl rekomenduoja užtikrinti geresnį persiorientavimą ir didesnę sinergiją, remiantis didesnės specializacijos, sąveikumo ir papildomumo principais; ragina geriau panaudoti ES finansavimą, pvz., Europos socialinį fondą ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos fondą, siekiant padėti pasirengti pokyčiams ir prie jų prisitaikyti;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
pabrėžia, kad, skatinant kurti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę, galima Europos piliečiams sukurti tvarių darbo vietų ES gynybos pramonėje;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
atsižvelgdamas į pramonės restruktūrizaciją, taip pat pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti, jog nekiltų grėsmė tiekimo patikimumui; ragina valstybes nares ir Komisiją sparčiai parengti išsamią ir plačių užmojų tiekimo patikimumo visoje ES sistemą, grindžiamą abipusių garantijų sistema; ragina valstybes nares žengti pirmą žingsnį siekiant šio tikslo ir visapusiškai pasinaudoti direktyvos dėl siuntimo teikiamomis galimybėmis bei paspartinti veiklą, kad imtų veikti 2006 m. bendrasis susitarimas dėl tiekimo patikimumo operatyvinės skubos aplinkybėmis;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;
ragina EGA toliau plėtoti bendrą Europos požiūrį į svarbiausius pramonės pajėgumus, kuriuos reikėtų išsaugoti ar plėtoti Europoje; dedant šias pastangas, ragina agentūrą analizuoti priklausomybę nuo ne europietiškų technologijų ir tiekimo šaltinių, siekiant Europos strateginės nepriklausomybės, ir pateikti valstybėms narėms konkrečių rekomendacijų, atitinkančių Europos Komisijos priemones, kuri taip pat turi parengusi tam tikrų programų, kuriomis siekia sumažinti Europos priklausomybę nuo tiekimo ir energetinę priklausomybę;
Encourages the EDA to further develop a common European view on key industrial capabilities that have to be preserved or developed in Europe; as part of this effort, invites the Agency to analyse dependencies on non-European technologies and sources of supply for European strategic autonomy and make concrete recommendations for Member States, in line with the work of the European Commission which also has certain programmes aimed at reducing European supply dependency and energy dependency;
ragina valstybes nares pasinaudoti OCCAR valdymo patirtimi įgyvendinant bendras programas, kurias parengė EGA, ir primygtinai ragina EGA ir OCCAR sudaryti administracinį susitarimą dėl bendradarbiavimo; primena, kad bet kuri ES valstybė narė gali prisijungti prie OCCAR, jei norėtų ir jei atitinka narystės kriterijus;
Invites the Member States to make use of OCCAR's management experience for the implementation of joint programmes, as prepared by the EDA, and urges the EDA and OCCAR to conclude an administrative arrangement on their cooperation; recalls that any EU Member State may join OCCAR if it is its will and if it fulfils the membership criteria;
ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti ir užtikrinti kibernetinį saugumą, kuris yra neatsiejamas gynybos sektoriaus veiklos aspektas;
Calls on the Commission and Member States to cooperate with one another to ensure cyber security, as an integral facet of the defence sector;
pažymi, kad Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (GTPB) dar nėra teisiškai apibrėžta Europos mastu, ir ragina Komisiją ir EGA išnagrinėti galimus apibrėžimo kriterijus ir jų poveikį; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad vienas iš svarbių kriterijų galėtų būti technologijų pridėtinė vertė, sukuriama steigiant dizaino biurus ES valstybių narių teritorijoje; ragina valstybes nares svarstyti, ar nustatyti gynybos pramonės siektiną tikslą, kad būtų aiški ilgalaikė GTPB plėtojimo vizija;
Notes that there is as yet no European-level legal definition of the European Defence Technological and Industrial Base (EDTIB) and invites the Commission and the EDA to analyse possible criteria of such a definition and their impact; stresses in this regard that one of the important criteria could be the technological added value generated by the location of design offices on EU Member States' territory; encourages the Member States to consider setting out a Defence Industrial Headline Goal to provide a clear long-term vision for the development of the EDTIB;