natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijai būtų pavesta iki 2014 m. gruodžio 31 d. peržiūrėti, ar ši ribinė vertė ir taikymo data tebėra tinkamos.
The Commission would be tasked to review by 31 December 2014 whether this limit value and date of applicability remain appropriate.
Tikimasi, kad Europos Parlamentas balsuos dėl pozicijos dėl sutarto teksto 2011 m. gruodžio mėn. plenarinės sesijos metu.
The European Parliament is expected to vote on its position on the agreed text during its plenary session of December 2011.
Vėliau galutinį reglamentą priims Taryba.
Thereafter, the final regulation will be adopted by the Council.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010544/2011
Question for written answer E-010544/2011
Tema: Baltosios knygos "Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas.
Subject: White Paper entitled ‘Roadmap to a Single European Transport Area — Towards a competitive and resource-efficient transport system’
Svarbiausias joje išdėstytas tikslas – iki 60 proc. sumažinti išmetamų teršalų kiekį.
The main objective which it sets is a 60 % reduction in emissions.
Pažymėtina, kad ryšys tarp ES keliamo tikslo 80 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 metais, ir tikslo iki 2050 metų 60 proc. sumažinti transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų yra sudėtingas.
It is worth observing the complexity of the link between the target of reducing greenhouse gas emissions by 80 % in relation to 1990 which has been adopted by the Union and the objective of reducing emissions in the transport sector by 60 % between now and 2050.
Ar Komisija yra numačiusi konkrečius techninius sprendimus, kaip pasiekti tokius ambicingus taršos mažinimo ir energijos efektyvumo didinimo rodiklius?
Has the Commission opted for specific technical solutions with a view to attaining such an ambitious percentage reduction in emissions and increase in energy efficiency?
Kaip bus optimizuojama įvairių rūšių transporto plėtra, siekiant užtikrinti baltojoje knygoje numatytų ekonominių, ekologinių ir socialinių tikslų pasiekimą?
How will the development of the various types of transport be optimised in order to attain the economic, ecological and social objectives set out in the White Paper?
Ar Komisijos siūlomos priemonės dėl stiprios jų orientacijos į ekologiją per ateinančius 20 metų neturės neigiamos įtakos Europos transporto paslaugų konkurencingumui?
Will not the measures proposed by the Commission in order to increase the emphasis on ecology in the next 20 years have a disastrous impact on the competitiveness of transport services in Europe?
Kokią įtaką šių priemonių įgyvendinimas turės naujųjų Europos Sąjungos narių ūkio plėtrai, kadangi dauguma ES šalių susiduria su skirtingo masto problemomis, jų infrastruktūra skirtingai išsivysčiusi, nevienodi finansiniai, ekonominiai ir skolinimosi pajėgumai?
What impact will the implementation of these measures have on the development of the economies of the new EU Member States, bearing in mind that most EU Member States face problems on different scales, that the development of their infrastructure is not the same and that their financial, economic and borrowing capacities differ?
Kaip pakis transporto išlaidos įgyvendinant tvaraus transporto sprendimus?
What impact will the implementation of the decisions concerning sustainable transport have on the cost of transport?
Atkreiptinas dėmesys į tai, kad eismo intensyvumas Vakarų ir Centrinėje Europoje gerokai skiriasi nuo eismo Rytų ir Šiaurės rytų Europoje.
It is important to recall that, as regards traffic intensity, considerable differences exist between Western and Central Europe, on the one hand, and between Eastern and North-Eastern Europe, on the other.
Ar Komisija yra atlikusi ir gali pateikti geografiniu pagrindu pagrįstą transporto taršos šaltinių įvertinimą ir išmatavimą?
Has the Commission performed — and can it present — an assessment and measurement of pollution sources, according to their geographical distribution?
Ar numatoma problemas labiausiai teršiamuose regionuose spręsti įgyvendinant skirtingas strategijas, susijusias su aplinkos apsauga ir transportu (atokesni ir negausiai apgyvendinti regionai pasižymi visiškai kitokia ekologine situacija, susijusia su transportu)?
Is it proposed that the problems of highly polluted regions should be solved by adopting differentiated strategies on environmental protection and transport (the ecological situation of remote and sparsely populated regions being completely different in the case of transport)?
(2012 m. sausio 20 d.)
(20 January 2012)
Priklausomybės nuo naftos ribojimas leis sumažinti sektoriaus pažeidžiamumą, kurį lemia aukštos ir nepastovios naftos kainos.
A reduction in oil dependency will reduce the vulnerability of the sector to high and volatile oil prices.
Stipri transporto infrastruktūros ir įrangos, padedančios mažinti grūstis, naftos naudojimą ir teršalų išmetimą, vidaus rinka gali padėti išsaugoti ES pramonės pirmavimą technologijų srityje.
A strong internal market for transport infrastructure and equipment that help reduce congestion, oil use and emissions can help EU industry to maintain technological leadership.
Apskritai didesnis dėmesys CO 2 išlakų ribojimui padės apriboti galimą labai neigiamą ekonominį, socialinį ir geopolitinį klimato kaitos poveikį.
And more generally, a strong focus on curbing CO 2 emissions will limit the potentially very damaging effects of climate change, economically, socially and geo-politically.
Komisija norėtų atkreipti gerbiamo Parlamento nario dėmesį į Baltosios knygos poveikio vertinimą http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2011/sec_2011_0358_en.pdf , kuriame pateikiama išsami informacija apie tai, kaip Komisija, remdamasi ekonominio ir socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimu, siūlo iki 2050 m. transporto sektoriaus CO 2 išlakų sumažinti 60 proc. (palyginti su 1990 m. lygiu).
The Commission would refer the Honourable Member to the impact assessment of the White Paper http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2011/sec_2011_0358_en.pdf , providing details on how the Commission proposes to reduce CO 2 emissions by 60 % from the transport sector by 2050 (compared to 1990 levels) based on detailed assessments of economic, environmental and social impacts.
Reikėtų pabrėžti, kad Komisija nepasikliauja vien techniniais sprendimais transporto sektoriaus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakoms mažinti ir siekia sudaryti sąlygas plėtoti įvairias naujas technologijas ir taikyti kitas priemones.
It should be stated that the Commission does not rely on specific technical solutions alone to reduce greenhouse gas emissions from transport, but aims at creating the conditions for various new technologies to develop, in conjunction with other measures.
Be to, norint optimizuoti įvairių rūšių transporto plėtrą, būtina pašalinti keletą su rinkos veikimu susijusių problemų, kurios šiuo metu tokiam optimizavimui trukdo, kaip antai: kliūtys vidaus rinkos kūrimui; iškreiptos kainos ir apmokestinimas; nepakankamas infrastruktūros planavimo koordinavimas ir kliūtys diegti naujas technologijas.
Moreover, the optimisation of the development of the various types of transport requires the correction of a number of market failures that currently prevent such optimisation: barriers to internal market; distorted prices and taxation; lack of coordination in infrastructure planning and obstacles to the introduction of new technologies.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010568/2011
Question for written answer E-010568/2011
Tema: Ekologinė žemdirbystė
Subject: Organic farming
Auginant monokultūras, dirva nualinama, nuolat eikvojamos vis tos pačios maisto medžiagos.
Monocultures exhaust the soil, as the same nutritional materials are constantly being re-used.
Visos biologiškai svarbios medžiagos, išneštos iš dirvos su derliumi, turi į ją sugrįžti, kad užtikrintų dirvos derlingumą, reikalingą kitiems augalams.
All the biologically important material that is removed from the soil with the harvest has to be added later to ensure the fertility of the soil for further crops.
Sėjomaina yra būtina norint palaikyti dirvožemio derlingumą.
Crop rotation is necessary to preserve soil fertility.
Naudojant ankštinius augalus ji padeda užtikrinti pasėlių savaiminį apsirūpinimą azotu, sumažina piktžolių, ligų ir kenkėjų plitimą, taip pat padeda juos kontroliuoti ir išlaikyti pelningą prekinių augalų plotą.
Growing legumes makes it possible to make the plants self-sufficient in nitrogen, and reduces the spread of weeds, diseases and pests, while helping to control them and maintain the profitability of commercial growing land.
Bet kuri agrotechnikos priemonė efektyvesnė, kai auginami augalai naudojant sėjomainą.
Agro-technical practices are more effective when plants are grown using crop rotation.
Pažymėtina, kad norint įgyvendinti sėjomainą ir jos laikytis ūkyje nereikia papildomų išlaidų, o nauda prilygsta tręšimui ir geram žemės įdirbimui.
Furthermore, no extra expenditure is required to implement crop rotation on farms, and its benefits are comparable to those of fertilisers and the proper tilling of the land.
Ar numatoma sėjomainą ir augalų įvairovę įtraukti į ES ekologinių priemonių sąrašą?
Are there any plans to include crop rotation and diversity in a list of EU organic farming practices?
Ar, vykdant BŽŪP reformą, Komisija ketina numatyti finansavimo mechanizmus, kurie skatintų šių priemonių įgyvendinimą, atsižvelgiant į teigiamą jų poveikį klimato kaitos švelninimui, dirvožemio ir vandens kokybei ir ūkininkų finansams?
In the context of the reform of the CAP, does the Commission intend to establish funding mechanisms to promote the implementation of these practices, in the light of the positive contribution they make to climate change reduction, soil and water quality and farm incomes?
Ar, Komisijos nuomone, skatinant ekologinės žemdirbystės plėtrą, nebūtų tikslinga skirti išmokas už sėjomainai auginamas daugiametes žoles ir kitus augalus?
Does not the Commission consider that it would be sensible, in order to encourage the development of organic farming, to grant subsidies for the cultivation of perennial grasses and other crops grown as part of a rotation scheme?
(2012 m. sausio 9 d.)
(9 January 2012)
Todėl Komisija siūlo ekologinio ūkininkavimo skatinimui skirti 30 % tiesioginių išmokų, taikant reikalavimą, kad ūkininkų ariamoje žemėje būtų auginami bent trys skirtingi pasėliai (pasėlių įvairinimas), – taip savaime įgyjama teisė gauti šią ekologiniam ūkininkavimui skirtą išmoką.
Hence the Commission is proposing to allocate 30 % of direct payments to greening, which includes the requirement for farmers to have three different crops on their arable land (crop diversification), with organic farming automatically entitled to this payment.
Pagal kaimo plėtros programą ir toliau bus remiamos platesnio užmojo sėjomainos schemos vykdant agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonę; be to, bus pateikta ir nauja ekologinio ūkininkavimo priemonė, pagal kurią remiamas sėjomainos dalimi esantis daugiamečių žolių auginimas.
Rural development will continue to support more ambitious crop rotation schemes under the agri-environment-climate measure, while a new measure on organic farming will also be available, which also includes support for cultivation of perennial grasses as part of the crop rotation.
Tuo remiantis bus atšaukti sėjomainai taikomi esami neprivalomi geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) reikalavimai.
On this basis, the current optional GAEC on standards for crop rotation will be removed.
Siūloma dėti gerokai daugiau pastangų atliekant mokslinius tyrimus, tobulinti mokslinių tyrimų ir ūkininkavimo praktikos sąsajas ir stiprinti ūkių konsultavimo sistemą.
In addition, it is proposed to significantly increase research efforts, facilitate links between research and farming and strengthen the Farm Advisory System.
Prie šių Komisijos pasiūlymų pridedamame poveikio vertinime pateikiami įrodymai, kad gerbiamojo nario siūloma sėjomaina ir (arba) pasėlių įvairinimas teikia didelę naudą aplinkai.
The impact assessment that accompanies the Commission proposals brings forth evidence on the considerable environmental benefits associated with crop rotation and/or diversification, as advocated by the Honourable Member.
Be to, priede dėl ekologinio ūkininkavimo siekiama įvertinti susijusias sąnaudas, kurios gerokai skiriasi atsižvelgiant į skirtingus regionus ir ūkininkavimo sistemas ir kurios tam tikrais atvejais gali būti didelės.
In addition, the annex on greening also seeks to quantify the relevant costs, which vary significantly across regions and farming systems and may in some cases be considerable.
Komisijos nuomone, pasiūlyme pateikta ekologiškumą skatinančių išmokų forma užtikrina tinkamą pusiausvyrą, susijusią su naudos aplinkai užtikrinimu ES teritorijoje ūkininkams ir administracijoms priimtinomis sąnaudomis.
The Commission considers that the design of the green payment as retained in the proposal strikes the right balance in producing environmental benefits across the EU territory at a reasonable cost to farmers and administrations.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010570/2011
Question for written answer E-010570/2011
(2011 m. lapkričio 23 d.)
(23 November 2011)
Tema: Energetikos produktų apmokestinimas
Subject: Taxation of energy products
Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą.
The Commission has presented a proposal for a Council directive amending Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity.
Taip siekiama pakeisti teisinį reguliavimą ir energetikos produktų apmokestinimo akcizais struktūroje išskirti du elementus: su anglies dioksidu (CO 2 ) ir energetine verte susijusį apmokestinimą (20 eurų už toną).
The aim is to modify the regulatory structure and split taxation of energy products subject to excise tax between two components: carbon dioxide (CO 2 ) and energy content (EUR 20 per tonne).
Tokia akcizų peržiūra nulems visų energetikos produktų, išskyrus benziną ir elektros energiją, minimalių akcizų tarifų didėjimą.
The result of overhauling excise taxes in this way will be a rise in minimum excise rates on all energy products except petrol and electricity.
Pažymėtina, kad akcizų funkcija iš esmės yra fiskalinė, ES valstybės narės turėtų pačios pasirinkti tinkamiausias priemones, kaip sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą (t. y. ar to siekti į akcizus įtraukiant CO 2 elementą, per specialius aplinkosauginius mokesčius, ar kitomis priemonėmis?).
It should be noted that the primary purpose of an excise tax is fiscal and that the EU’s Member States should decide themselves on the most appropriate measures to cut greenhouse gas emissions (i.e. should CO 2 be taxed through a special environment levy or by other methods).
Ar įtraukus aplinkosaugos elementą nebus apsunkintas akcizų sistemos veikimas ir administravimas?
Surely adding an environmental aspect will complicate the way the excise tax system is run and administered?
Atkreiptinas dėmesys į tai, kad transporto sektoriuje jau artimiausiu metu bus pradėtas taikyti išorinių sąnaudų internalizavimo principas ir tokiu būdu CO 2 žala bus reguliuojama rinkos ekonomikos priemonėmis (kaina).
Attention is drawn to the fact that the transport sector will shortly begin applying the internalisation of external costs principle and the damage caused by CO 2 emissions will thus be regulated by market economy measures (price).
Ar, Komisijos nuomone, siūlomas į akcizų struktūrą įtraukti CO 2 elementas nedubliuos transporto sektoriuje numatomų taikyti priemonių?
Would the Commission not agree that the proposed inclusion of the CO 2 component will render the measures planned for the transport sector redundant?
Kokį tiesioginį finansinį ar kitokį poveikį turės pasiūlyme numatytas naujasis teisinis reguliavimas atskiroms valstybėms narėms, ES ūkio sektorių (ypač transporto ir žemės ūkio) konkurencingumui su trečiosiomis valstybėmis (neturinčiomis tokių griežtų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo įsipareigojimų), taip pat ES vidaus rinkos funkcionavimui?
What direct or other financial impact will the new rules in the proposal have on individual Member States, the competitiveness of the EU’s economic sectors (transport and agriculture in particular), for non-EU countries (whose commitments to cutting greenhouse gas emissions are not so strict), and on the running of the EU’s internal market?
Kokias administracines sąnaudas, susijusias su pasikeitusiu energetikos produktų apmokestinimu, patirs valstybės narės?
What administrative costs in regard to the changes in energy product taxation will the Member States have to bear?
(2012 m. sausio 13 d.)
(13 January 2012)
Išsamios pasiūlymo persvarstyti Energetikos apmokestinimo direktyvą 2003 m. spalio 27 d.
For a detailed motivation and impact of the proposal for a revision of the Energy Taxation Directive Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity, OJ L 283, 31.10.2003, p.
Direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, OL L 283, 2003 10 31, p.51 . motyvacijos ir poveikio vertinimo ieškokite šio pasiūlymo aiškinamajame memorandume COM(2011) 169. , komunikate COM(2011) 168. ir poveikio vertinime SEC(2011) 409. .
51. , please refer to the explanatory memorandum of the proposal COM(2011) 169. and to the communication COM(2011) 168. and the impact assessment SEC(2011) 409. .
Pasiūlyme minimalūs tarifai išskiriami į su CO 2 susijusį elementą ir į su energetine energetikos produktų verte susijusį elementą, taip siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, atsižvelgiant į tikslus ir įsipareigojimus pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir tausaus energijos vartojimo ekonomikos.
The proposal splits minimum rates into a CO 2 based element and an element based on the energy content of energy products, to ensure the proper functioning of the internal market within the context of objectives and commitments to move to a low-carbon and energy-efficient economy.
Įmonėms nesusidarys jokios papildomos administracinės naštos, nes mokestis ir toliau bus mokamas energetikos produktus išleidžiant vartoti.
No additional administrative burdens will be imposed on businesses as the tax remains due at the time of release for consumption of the energy products.
Siekiant supaprastinti energijos mokesčio apskaičiavimą ir surinkimą, valstybės narės bendrą apmokestinimo lygį, susidarantį dėl kartu taikomo CO 2 ir su energija susijusio apmokestinimo, ir toliau galės išreikšti dabartiniais vienetais, paprastai naudojamais prekiaujant (pvz., už 1000 l dyzelinių degalų ar benzino).
To simplify the calculation and collection of the energy tax, Member Sates will still be able to express the overall level of taxation resulting from the combined application of the CO 2 and energy-related taxation in current commonly traded units (e.g. per 1000 l of diesel or petrol).
Naujoji sistema bus grindžiama objektyviais kriterijais, apmokestinimą susiejant su išmetamu CO 2 kiekiu ir kuro energetine verte, o ne su jo kiekiu.
The new system will be based on objective criteria, linking taxation to CO 2 emissions and energy content of fuels rather than on quantities.
Pagal ją energetiniai produktai bus apmokestinti neutraliai, tačiau dėl to nebūtinai padidės mokesčių lygis valstybėse narėse, ir mokesčiai nebebus iškraipomi.
It will provide for neutral taxation of energy products without necessarily leading to an increase of tax levels in Member States and will eliminate tax distortions.
Kaip paaiškinta Komisijos baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas“ COM(2011) 144. , mokesčių sistemos restruktūrizavimas yra vienas iš bendro siekio transporto išorinį poveikį priskirti vidaus sąnaudoms (internalizuoti) elementų.
As explained in the Commission's White Paper: ‘Roadmap to a Single European Transport Area’ COM(2011) 144. , the restructuring of the taxation system is one of the elements of a more general exercise aiming at the internalisation of external costs of transport.
Kadangi į persvarstytą Energetikos apmokestinimo direktyvą įtrauktas sausumos transporto išmetamo CO 2 kiekio išorinis poveikis, vietos išoriniams poveikiams, tokiems kaip triukšmas, oro tarša ir spūstys, priskirti vidaus sąnaudoms reikės kitų priemonių.
Whereas the revised Energy Taxation Directive will address the CO 2 emissions externality in land transport, other instruments will be needed to internalise local externalities, such as noise, air pollution and congestion.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010726/2011
Question for written answer E-010726/2011
Gerbiamasis Komisijos nary, dėkoju Jums už atsakymą, kuriame išvardijote priežastis, dėl kurių pasirinktas ilgalaikis tiesioginių išmokų vienodinimo ES ūkininkams modelis.
Commissioner, I should like to thank you for your answer setting out the reasons for which the approach to the long-term harmonisation of direct payments for EU farmers was chosen.
Iki 2020 m. tikimasi pasiekti tik 30 proc., palyginti su ES vidurkiu, konvergenciją, todėl tikėtina, kad išmokų vienodinimas vyks ir po 2020 m.
By 2020, the rate of convergence with reference to the EU average should stand at no more than 30 %, meaning that harmonisation of direct payments will probably be achieved after 2020.
2002 m. spalio 24–25 d. vykusiame Europos viršūnių susitikime buvo patvirtintos išvados dėl tiesioginių išmokų vienodinimo ir nustatytas jų vienodinimo tvarkaraštis.
At its meeting of 24 and 25 October 2002 the European Council adopted conclusions on the harmonisation of direct payments and laid down a schedule for the harmonisation process.
Kodėl išmokų vienodinimas iš esmės pratęsiamas neribotam laikui, o tai užkerta kelią minėtoms valstybėms narėms konkuruoti vienodomis sąlygomis ES žemės ūkio rinkoje ir užtikrinti savo nacionalinės ekonomikos, įskaitant ir žemės ūkį, vystymą?
Why has the harmonisation of payments been put off indefinitely, thus preventing the Member States affected from competing on equal terms on the EU agricultural market and developing their domestic economies, in particular their farming sectors?
Tiesioginių išmokų dydžio vienodinimo procesas, dėl kurio 2002 m. spalio mėn. susitikime susitarė Europos Vadovų Taryba, siejamas su išmokų didinimo tvarkaraščiu, pagal kurį, kaip numatyta dabartiniame tiesioginės paramos reglamente Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 121 straipsnis. , ES-12 įvedamos tiesioginės išmokos.
The harmonisation process between the levels of direct payments as decided by the European Council in October 2002 relates to the schedule of increments for the introduction of direct payments in EU‑12 as provided for under the current regulation on direct support Article 121 of Council Regulation (EC) No 73/2009. .
Kalbant apie teiginį, kad išmokų vienodinimas atidėtas neribotam laikui, reikėtų pabrėžti, kad Komisijos pasiūlyme dėl naujosios tiesioginės paramos sistemos COM(2011) 625. numatyta palaipsniui vienodinti tiesiogines išmokas, kad parama būtų paskirstoma tolygiau.
Concerning the statement that the harmonisation of payments has been put off indefinitely, it should be stressed that the Commission proposal regarding the new system of direct support COM(2011) 625. foresees a progressive convergence of the direct payments in order to obtain a more equitable distribution.
Be to, šiuo pasiūlymu nedraudžiama išmokų vienodinti ir po 2020 m.
Moreover, this proposal does not preclude further convergence beyond 2020.