natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija siūlo paspartinti išankstines išmokas, kad valstybės narės galėtų anksčiau pasinaudoti galimybe gauti ESF paramą.
The Commission proposes to step up advance payments in order to give Member States earlier access to the ESF.
Itin aktuali yra 2008 m. gruodžio 16 d. priimta iniciatyva „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ COM(2008) 868 galutinis. , nes, susiklosčius tokiai ekonominei padėčiai, labiausiai reikia tobulinti įgūdžius ir tinkamai suderinti darbuotojų įgūdžius su darbdavių poreikiais.
Since skills upgrading and appropriate matching of workers' skills with the needs of employers are most needed at this very economic juncture, the ‘New Skills for New Jobs’ initiative COM(2008)868 final. adopted on 16 December 2008 is highly relevant in this respect.
Be to, Komisija pasiūlė peržiūrėti EPGPF nuostatas, kad jis galėtų sparčiau daryti įtaką ir veiksmingiau padėti valstybėms narėms paremti atleistus darbuotojus ir išsaugoti kvalifikuotus darbuotojus, kurių reikės ateityje krizei pasibaigus.
In the same vein, the Commission has proposed to revise the EGF to enable it to intervene more rapidly and help the Member States more effectively to assist redundant workers and retain skilled workers who will be needed in a future upturn.
Daugumą priemonių finansinės krizės padariniams užimtumui mažinti, išskyrus ESF ir EPGPF, turi pačios valstybės narės.
Apart from the ESF and the EGF, most instruments for cushioning the impact of the financial crisis on employment are in the hands of the Member States.
Būtent dėl to ekonomikos atkūrimo veiksmus reikia kuo labiau derinti tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu.
This is why an approach to recovery that is coordinated both at EU level and among the Member States is most needed.
Itin svarbu užtikrinti, kad pavienėje valstybėje narėje nustatytos priemonės neturėtų neigiamo šalutinio poveikio kaimyninėms šalims.
It is essential to ensure that measures taken in one Member State do not have negative spill-over effects on its neighbours.
Krizės protekcionizmas nepadės įveikti.
Protectionism cannot help in resolving the crisis.
Todėl, siekdama kuo labiau padidinti teigiamą šalutinį poveikį ir kuo geriau bendromis pastangomis reaguoti į precedentų neturinčius krizės iššūkius, Komisija toliau ragins mokytis vieniems iš kitų.
In order to maximise positive spill-over effects, and to better address collectively the unprecedented challenges of the crisis, the Commission will, therefore, further promote mutual learning.
Pirmininkaujanti Čekija rengia konferenciją darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ekonominės krizės laikmečiu klausimais Praha 2009 m. kovo 25–26 d. , o Komisija toliau dalyvauja valstybinių užimtumo tarnybų tinklo veikloje ir kitaip bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis.
The Czech Presidency is organising a conference on flexicurity in times of economic crisis In Prague on 25 and 26 March 2009. and the Commission is continuing to work within the Public Employment Service Network and to cooperate with the Member States and stakeholders in other forums.
Prieš 2009 m. kovo 19 d. pavasario Europos Sąjungos Vadovų Tarybos sesiją į Komisijos pirmininko ir Čekijos Ministro Pirmininko Topoláneko 2009 m. kovo 1 d. surengtą neformalų aukščiausiojo lygio susitikimą sukviesti ES valstybių ir vyriausybių vadovai susitarė ES lygiu išnaudoti visas esamų priemonių, kaip antai ESF ir peržiūrėto EPGPF, galimybes ir taip išsaugoti darbo vietas, o 2009 m. gegužės mėn. vyksiančiame specialiame aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais susitarti dėl konkrečių orientyrų ir priemonių krizės sukeltiems socialiniams ir užimtumo padariniams sumažinti.
At the informal summit on 1 March 2009, called by Commission's President and Czech Prime Minister Topolánek, before the Spring European Council on 19 March 2009, the EU Heads of State or Government convened to use existing tools at the EU level, such as the ESF and the revised EGF to their full potential to limit job losses, and to devote the special summit on employment to be held in May 2009 to agreeing on concrete orientations and measures to mitigate the social and employment impact of the crisis.
KLAUSIMAS RAŠTU E-0743/09
WRITTEN QUESTION E-0743/09
(2009 m. vasario 11 d.)
(11 February 2009)
Tema: Dėl ES informacijos ir komunikacijos technologijų strategijos
Subject: EU strategy on information and communication technologies (ICT)
Nepasisant to, kad Europos informacijos ir komunikacijos technologijų rinka bei Europos ekonomika yra didžiausios pasaulyje, naujausi Europos Komisijos tyrimai rodo, kad jos žymiai atsilieka nuo JAV ir Japonijos inovacijų srityje.
Whilst the European market in ICT and the European economy are the largest in the world, a recent European Commission revealed that they lag well behind the USA and Japan in the field of innovation.
Akivaizdu, kad net esant finansinei krizei investuoti į inovacijų plėtrą būtina, nes ji skatina ekonomikos augimą.
It is obvious that, even with the financial crisis, there is a need to invest in innovation, as this fosters economic growth.
Kokie žingsniai kuriant šią strategiją jau yra žengti?
How is this strategy shaping up?
Kokie pagrindiniai strategijos tikslai yra numatomi ir kada ketinama parengti pirminį jos variantą?
What are the main objectives of the strategy and when might an initial version appear?
V. Reding atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission
(2009 m. balandžio 7 d.)
(7 August 2009)
Šios strategijos tikslas – pasiekti, kad Europa pramoniniu ir technologiniu atžvilgiu pirmautų IKT srityje, būtų patrauklesnė investuotojams į IKT ir kvalifikuotiems šios srities specialistams, ir užtikrinti, kad jos ekonomika ir visuomenė visiškai pasinaudotų IKT plėtros privalumais.
The strategy aims to establish Europe's industrial and technology leadership in ICT, to make Europe more attractive for ICT investments and skills, and to ensure that its economy and society benefit fully from ICT developments.
Ši strategija grindžiama Europos pranašumais ir, pasitelkus konkrečius veiksmus, ja siekiama išspręsti dvi svarbiausias šiandien Europai kylančias problemas: i) nepakankamos privačiojo ir viešojo sektorių investicijos į IKT mokslinius tyrimus, plėtrą bei naujoves ir ii) IKT naujovių rinkų ir mokslinių tyrimų veiklos fragmentacija.
The strategy builds on Europe's assets and addresses, with a set of concrete actions, two major problems that Europe is facing today: (i) the underinvestment of the private and public sector in ICT research and innovation and (ii) the fragmentation of the markets for ICT innovations as well as the fragmentation of the research effort.
KLAUSIMAS RAŠTU E-0744/09
WRITTEN QUESTION E-0744/09
Tema: Dėl tiesioginių išmokų suvienodinimo
Subject: Harmonisation of direct payments
Įvertinus bendrą ES rinką tampa akivaizdu, jog šioje srityje nėra tolygaus vystymosi ir vienodos paramos.
An analysis of the EU common market shows that there is no balanced development or uniform support in this field.
Visoje ES išmokas atsiejus nuo gamybos, nebeliko logiško pagrindo ūkininkams skirtingose šalyse mokėti skirtingo dydžio išmokas, be to, gamybos sąnaudos visose šalyse daugmaž suvienodėjo.
With payments being decoupled from production throughout the EU, there is no longer any logical reason to pay different amounts to farmers in different countries, especially since production costs are more or less the same in all countries.
Ar Komisija nemano, kad, siekiant lygių konkurencijos sąlygų visoms ES šalims, atsietų išmokų skaičiavimo sistema turėtų būti persvarstyta, atsisakant bazinio derlingumo, kaip svarbiausio indikatoriaus, lemiančio tiesioginių išmokų lygį šalyse?
In order to ensure a level playing field for all EU Member States, should the Commission not consider revising the decoupled calculation system so that basic output is no longer considered to be the most important indicator for determining the level of direct payments to Member States?
Ar nebūtų teisingau, jei paramos lygį nulemtų naujais kriterijais ir nauja metodika pagrįsti skaičiavimai, kurie užtikrintų vienodas visų ES šalių ūkininkų konkuravimo sąlygas bendroje Europos Sąjungos rinkoje?
Would it not be fairer to determine the level of support by means of calculations based on new criteria and a new methodology that guarantee a level playing field for farmers from all EU Member States in the whole European Union market?
Mariann Fischer Boel atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mrs Fischer Boel on behalf of the Commission
(2009 m. kovo 19 d.)
(19 March 2009)
Bendras tiesioginių išmokų valstybėse narėse dydis atspindi ankstesnio laikotarpio vidutinę gamybos apimtį ir per jį skirtą paramą.
The global amount of direct payments in the Member States mirrors their average production and support during a historic period.
Principai, kuriais remiantis nustatomas išmokų lygis, vienodi visose valstybėse narėse, tačiau dėl praktinių priežasčių juos reikėjo taikyti skirtingai ES-15 ir ES-12.
The principles for determining the level of payments were the same for all Member States but, for practical reasons, they had to be applied in different ways in EU‑15 and EU‑12.
ES-15 individualūs paramos ūkininkams dydžiai priklauso nuo teisių į išmokas, kurios paskirtos pagal bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) remiantis ankstesnio laikotarpio gamybos ir paramos lygiais.
In EU‑15, the individual levels of support of farmers depend on payment entitlements which were allocated based on historic production and support levels under the common agricultural policy (CAP).
Kadangi nebuvo pasirengimo narystei laikotarpio referencinių dydžių, kuriuos būtų galima patikrinti, nebuvo įmanoma tokiu pačiu būdu nustatyti ES-12 referencinių dydžių.
In EU‑12, it was not possible to determine the references in the same way because of the absence of verifiable references pre-accession.
Todėl dėl paramos lygių ES-12 buvo susitarta Stojimo sutartyje atsižvelgiant į įvairius veiksnius, kaip antai to meto valstybės narės gamybos lygiai ir gamybos potencialas.
Support levels for EU‑12 were therefore agreed in the Accession Treaty taking into account various factors such as recent production levels and the production potential of the Member State.
Dėl to, kad išmokoms nustatyti naudojami ankstesnio laikotarpio referenciniai dydžiai, tiesioginė pagalba skiriasi ne tik tarp ES-12 ir ES-15, bet ir tarp visų valstybių narių, regionų ir atskirų ūkininkų.
Due to the fact that historic references were used to determine the payments, direct aid is differentiated not only between EU‑12 and EU‑15, but also between all Member States as well as between regions and between individual farmers.
Tiesioginės išmokos pradėtos taikyti kaip mechanizmas, skirtas ūkininkų pajamoms remti tiesiogiai iš mokesčių mokėtojo gamintojui, o ne netiesiogiai iš vartotojo.
Direct payments were introduced as a mechanism of support of farm income ‘directly’ from the taxpayer to the producer, and not indirectly through the consumer.
Kaip tokią priemonę, ateityje jas reikia peržiūrėti ir keisti, kad tiesioginių išmokų skirstymas būtų iš naujo subalansuotas, o parama nukreipiama tikslingiau.
As such an instrument, they are bound to be reviewed and changed in the future in order to rebalance the distribution of direct payments and target support better.
Todėl susitarime dėl politikos veiksmingumo patikros yra teiginys, kad ateityje Komisija išnagrinės tiesioginių išmokų sistemos plėtojimo galimybes.
This is also why the agreement on the Health Check includes the statement that the Commission will examine the possibilities for development of the direct payment system in the future.
Reikėtų pridurti, kad lyginant dabartines tiesiogines išmokas su bendru valstybių narių ekonominiu vystymusi tampa akivaizdu, kad ES-12, palyginti su ES-15, nėra sudarytos nepalankesnės sąlygos, nes tiesioginės išmokos abiejose šalių grupėse sudaro tokią pačią bendrojo vidaus produkto (BVP) dalį.
It should be added that when current direct payments are put in relation to the overall economic development in the Member States, it becomes clear that EU‑12 is not disadvantaged compared to EU‑15, since direct payments make up the same share in the gross domestic product (GDP) in both groups of countries.
Taip pat reikėtų nepamiršti, kad tiesioginės išmokos ne vienintelė paramos žemės ūkio sektoriui forma.
It should also keep in mind that direct payments are not the only support from which the agricultural sector benefits.
Tai rodo, kad į naujųjų valstybių narių ypatingus poreikius plėtoti ir modernizuoti kaimo vietoves tinkamai atsižvelgta.
This shows that the particular needs in the new Member States for development and modernisation of rural areas are duly taken into account.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1616/09
WRITTEN QUESTION E-1616/09
(2009 m. kovo 13 d.)
(13 March 2009)
Tema: Abipusiškumo principas taikant vizų režimą su Taivanu.
Subject: Principle of reciprocity in visa regime with Taiwan
Taivanas taiko bevizį režimą 24 ES valstybių narių piliečiams, atvykstantiems ne ilgesniam kaip trijų mėnesių laikotarpiui, ir pasiūlė tokį patį režimą taikyti Bulgarijai, Rumunijai ir Kiprui.
Taiwan grants visa exemptions for stays of no more than three months to EU citizens from 24 Member States and has extended the same offer to Bulgaria, Romania and Cyprus.
Tuo pat metu Taivano piliečiams vis dar reikia vizos norint atvykti į ES.
Meanwhile, Taiwanese nationals still require a visa to travel to the EU.
Tarybos reglamente (EB) Nr. 539/2001 OL L 81, 2001 3 21. teigiama, kad nustatant trečiųjų šalių, kurių piliečiai privalo turėti vizas arba kuriems toks reikalavimas netaikomas, sąrašą turėtų būti atsižvelgiama į abipusiškumo principą.
Council Regulation (EC) No 539/2001 OJ L 81, 21.3.2001. states that when determining the list of third countries whose nationals are subject to or exempt from visa requirements, consideration should be given to the principle of reciprocity.
Kadangi neteisėta imigracija ir kitos saugumui kylančios grėsmės, kurios gali būti siejamos su reikalavimo Taivano piliečiams gauti vizą panaikinimu, yra labai ribotos, kokias likusias kliūtis reikia pašalinti, kad būtų galima didinti dvišalės prekybos galimybes taikant paprastesnį vizų režimą?
The illegal immigration and other security risks potentially associated with the lifting of the visa requirement for Taiwanese nationals being extremely limited, what are the remaining obstacles that need to be lifted in order to enhance bilateral trade opportunities via a simplified visa regime?
Kiek įgyvendinti bevizį režimą su Taivanu trukdo tai, kad ES valstybės narės nepripažįsta Taivano kaip valstybės?
To what extent does the fact that the EU Member States do not recognise Taiwan as a state impede implementation of a visa-free regime with Taiwan?
J. Barrot atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Barrot on behalf of the Commission
Kai numatytu laiku vėl bus peržiūrimi Reglamento Nr. 539/2001 sąrašai, bus atsižvelgta į vienašalį Taivano sprendimą netaikyti vizų reikalavimo visiems EB piliečiams ir į atitinkamus su Taivanu susijusius saugumo ir migracijos klausimus.
Within the framework of the next revision of the lists of Regulation (EC) No 539/2001, the unilateral decision taken by Taiwan to exempt from the visa obligation all EC citizens as well as other relevant information on security and migration issues in relation to Taiwan will be taken into consideration.
KLAUSIMAS RAŠTU E-2652/09
WRITTEN QUESTION E-2652/09
(2009 m. balandžio 8 d.)
(8 April 2009)
Tema: Dėl investicijų į hibridinių automobilių gamybą
Subject: Investment in hybrid car production
Dėl ekonominės krizės automobilių gamintojai patiria didžiulius nuostolius.
Car manufacturers are facing huge losses as a result of the economic crisis.
Dirbantiesiems šioje pramonėje gresia darbo vietų praradimas.
Workers in the sector risk losing their jobs.
Mūsų planetą taip pat krečia klimato kaita.
Our planet is also affected by climate change.
Investicijos į aplinką ir kurą tausojančių automobilių gamybą padėtų atkurti automobilių pramonės našumą, išsaugoti šimtus tūkstančių darbo vietų, spręsti aplinkos taršos problemas.
Investment in the production of environmentally friendly cars with low fuel consumption would result in the automobile sector’s performance picking up, hundreds of thousands of jobs being saved and environmental pollution problems being tackled.
Kokių priemonių ėmėsi Europos Komisija, kad paskatintų hibridinių automobilių gamybą?
What measures has the Commission taken to encourage the production of hybrid cars?
G. Verheugen’o atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission
(2009 m. liepos 17 d.)
(17 July 2009)
Komisija žino apie automobilių pramonės krizę ir politinį atsaką į šią problemą pristatė neseniai priimtame komunikate „Kovos su automobilių pramonės krize veiksmai“ COM (2009) 104 galutinis. , paskelbtame 2009 m. vasario 25 d.
The Commission is fully aware of the crisis in the automotive industry and has presented its policy response in the recent Communication ‘Responding to the crisis in the European automotive industry’ COM(2009)104 final. , released on 25 February 2009.
Komisijos nuomone, politiniu atsaku į krizę turėtų būti ne tik stengiamasi įveikti jos padarinius, bet ir paversti krizę galimybe ilgalaikiam Europos automobilių pramonės konkurencingumui ir tvarumui užtikrinti.
The Commission considers that the policy response to the crisis is not only about alleviating its effects but also about transforming the crisis into an opportunity for ensuring the long-term competiveness and sustainability of the European automotive industry.
Šiuo atžvilgiu klimato kaitos, oro kokybės ir Europos energijos priklausomybės klausimai tampa nepaprastai svarbūs.
In that respect, the concerns about climate change, air quality and also Europe’s energy dependency are of key importance.
Dėl šios priežasties visomis Europos priemonėmis, skirtomis krizės poveikiui sumažinti, taip pat aiškiai siekiama skatinti ekologiškas technologijas ir ateityje mažinti Europos automobilių pramonės išmetamų anglies dioksido dujų kiekį.
This is why all the European measures targeted at alleviating the crisis are also clearly geared towards green technologies and a low-carbon future of the European automotive industry.
Europos investicijų bankas (EIB) atliko svarbų vaidmenį skatindamas ekologiškų technologijų mokslinius tyrimus ir skirdamas daug lėšų pagal Europos netaršaus transporto priemonę (ENTP) ir kitus EIB prioritetus.
The European Investment Bank (EIB) has been instrumental in stimulating the research in green technologies and providing substantial financial means in the framework of the European Clean Transport Facility (ECTF) but also under other EIB priorities.
ENTP patvirtinta 2008 m. pabaigoje, siekiant prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo, remti investicijas į mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas anglies dioksido (CO 2 ) bei kitų teršalų išmetimo mažinimo srityje, ir įgyvendinti Europos transporto pramonės degalų naudojimo efektyvumo tikslus.
The ECTF was approved at the end of 2008 as a complement to the European Economic Recovery Plan to support investments targeting research, development and innovation in the areas of Carbon Dioxide (CO 2 ) emissions reduction and other emissions as well as fuel efficiency objectives in the European transport industry.
EIB tarybos posėdyje patvirtinti aštuoni projektai, kurių bendra vertė yra 3 mlrd. eurų (iš kurių 2,2 mlrd. eurų bus skirta pagal ENTP).
At its March 2009 Board meeting, the EIB approved eight projects for a total amount of EUR 3 billion (of which EUR 2.2 billion under ECTF).
Kartu su paraiškomis, pateiktomis 2009 m. gegužės mėn. ir 2009 m. birželio mėn. tarybos posėdžiams, iki 2009 m. vidurio ši bendra suma viršys 7 mlrd. eurų.
With submissions for the May 2009 and June 2009 Board meetings, this total would exceed EUR 7 billion by mid‑2009.
Šiam finansavimui keliamus reikalavimus atitinka ir hibridinių technologijų moksliniai tyrimai.
The research in hybrid technologies is perfectly eligible for this funding.
Komisija taip pat skirs lėšų pagal Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros septintąją bendrąją programą (7BP).
The Commission will also dedicate funds under the 7th Framework Programme for Research and Technological Development (FP7).
Tokiam Bendrijos finansavimui kvietimuose teikti paraiškas keliamus reikalavimus atitiks ir hibridinių transporto priemonių moksliniai tyrimai.
Research on hybrid vehicles will be eligible for such Community financial support through calls for proposals.
Be skubaus reagavimo į krizę 7BP taip pat remiami inovaciniai sprendimai, kuriais siekiama konkurencingos ir tvarios automobilių gamybos ir naudojimo Europoje.
Besides the emergency reaction to the crisis, FP7 is engaged also in developing innovative solutions for competitive and sustainable car production and use in Europe.
Visų pirma, Europos ekonomikos atkūrimo plane bus numatytas konkretus veiksmas „Žalieji automobiliai“, pagal kurį bus teikiamos lėšos mokslinių tyrimų projektams remti; tikimasi, kad pirmasis kvietimas teikti paraiškas bus paskelbtas 2009 m. liepos 30 d.
In particular, within the ‘Recovery Plan’, there will be a specific action ‘Green Cars’ under which funds will be provided to support research projects; the first call for proposals is expected to be published on 30 July 2009.
Reikėtų pažymėti, kad CARS 21 aukšto lygio grupės rekomendacijose, kuriomis siekiama padidinti Europos automobilių pramonės konkurencingumą, hibridinių automobilių moksliniai tyrimai ir gamyba įvardyti kaip vienas iš prioritetų.
It should be noted that research into, and production of hybrid cars has been indentified as one of the priorities in the CARS 21 High-Level group recommendations for increasing competitiveness of the European automotive industry.
Tai aiškiai patvirtina Komisijos, valstybių narių, pramonės ir kitų suinteresuotųjų subjektų interesus.
This clearly confirms the interest of the Commission, Member States, industry and other stakeholders.
Tačiau reikėtų pabrėžti, kad neseniai priimtas reglamentas dėl keleivinių automobilių išmetamo CO 2 dujų kiekio technologiniu požiūriu suformuluotas neutraliai, nustatant kiekvieno gamintojo naujų parduodamų automobilių vidutinio išmetamo teršalų kiekio ribines vertes ir paliekant galimybę patiems gamintojams rasti tikslų siekimo būdą, pasirenkant sąnaudas ir technologijas.
However, it should be stressed that the recently adopted Regulation on the CO 2 emissions from passenger cars is formulated in a technology-neutral way, by setting limit values on the average emissions of each manufacturer's newly sold fleet while leaving it to the manufacturers to find the most suitable way of meeting their targets in terms of costs and technologies.
Tai taip pat svarbu siekiant užtikrinti, kad Europos automobiliai ateityje būtų įperkami plačiajai visuomenei.
This is also important in view of ensuring that European cars in the future remain affordable for the general public
KLAUSIMAS RAŠTU E-2653/09
WRITTEN QUESTION E-2653/09
Tema: Dėl vėjo jėgainių eksploatavimo taisyklių užtikrinimo
Subject: Guaranteeing conditions for wind turbine operation
ES naujųjų valstybių Baltijos regione gamta ir klimatas palankūs vėjo energetikos plėtrai.
The climate and natural conditions in the Baltic region of the new EU Member States are highly suitable for the production of wind energy.
Tačiau kol kas vėjas pagamina labai mažai visos suvartojamos energijos, pavyzdžiui, Lietuvoje tik apie 1 proc.
However, wind accounts for only a very small proportion of the total energy consumed; just 1 % (approximately) in Lithuania, for example.
Europos Komisija ekonomikos atkūrimo plane net 500 mln. eurų skiria vėjo energijos iniciatyvai.
EUR 500 million has been set aside in the Commission’s economic recovery plan for wind energy initiatives.
Vėjo jėgainių statyba, deja, šiose valstybėse juda vėžlio žingsniu.
Unfortunately, construction of wind turbines in these countries is moving forward at a snail’s pace.
Žmonės, kurių kaimynystėje stūksotų vėjo malūnai, visaip stabdo jų invaziją, nors leidimai statyboms išduoti.
Despite licences for their erection having been issued, the population that has to live near the wind turbines is using all possible means to prevent this invasion.