natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas galėtų atsitikti, jei ratifikuojant kiltų problemų, kaip tai nutiko Danijoje ir Airijoje surengus referendumus dėl kitų Europos sutarčių?
What happens if there is a problem with one of the ratifications, as happened in Denmark and Ireland with previous treaties?
Konstitucija nenumato konkrečių sąlygų, tačiau Baigiamojo akto Konstitucinių nuostatų deklaracijoje pažymima, kad "jei, praėjus dvejiems metams po Sutarties dėl Konstitucijos Europai pasirašymo, keturi penktadaliai valstybių narių yra ją ratifikavusios, o viena ar daugiau valstybių narių yra susidūrusios su sunkumais ją ratifikuojant, šis klausimas perduodamas svarstyti Europos Vadovų Tarybai".
The Constitution contains no provisions for such an eventuality but a declaration is included in an annex which states that "if, two years after the signature of the Treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter will be referred to the European Council."
Dvi šalys narės, pasirinkusios parlamentinį ratifikavimo būdą, jau balsavo dėl Konstitucijos nacionaliniuose parlamentuose:
As the treaty was signed on 29 October 2004, the matter would be referred to the European Council as of 29 October 2006.
Lietuva : balsavimas Seime 2004 m. lapkričio mėn.
Two of the Member States which have opted for parliamentary ratification have already held the necessary votes in their national parliaments:
11 d., 84 balsai už, 4 - prieš, 3 susilaikė.
Lithuania: vote in Parliament on 11 November 2004; 84 for, 4 against, 3 abstentions.
Vengrija : balsavimas Parlamente 2004 m. gruodžio 20 d., 322 balsai už, 12 - prieš, 8 susilaikė.
Hungary: vote in Parliament on 20 December 2004; 322 for, 12 against, 8 abstentions.
Kitos dvi narės - Vokietija ir Belgija, kurių nacionalinės konstitucijos nenumato referendumo, dar nepriėmė galutinio sprendimo dėl Konstitucijos patvirtinimo.
In two other Member States, Germany and Belgium , the national constitutions make no provision for holding a referendum and this method is thus unlikely to be used.
Čekijoje gali būti surengtas referendumas, tačiau galutinai dar nebuvo nuspręsta.
In the Czech Republic a referendum is possible but the decision has not been taken there either.
Numatyti referendumai
Scheduled referenda
2005 m. numatyta surengti referendumus 9 šalyse narėse, bet tikslios jų datos numatytos tik dviejose:
At the time of writing (January 2005), nine Member States are planning to hold referenda but the dates have been set in only two:
Prancūzijoje referendumas turėtų vykti vasaros pradžioje, o Nyderlanduose - 2005 m. pirmajį ketvirtį.
In France , the referendum is expected to take place before summer 2005 and in the Netherlands during the first half of 2005.
Portugalijoje referendumas turėtų įvykti anksčiau, bet tikriausiai bus atidėtas (iki balandžio mėn. ar vėliau) dėl rinkimų vasario mėn.
In Portugal , the referendum was due to take place earlier but will be delayed because of the early legislative elections in February.
Jungtinėje Karalystėje ir Danijoje referendumai planuojami 2006 m. pradžioje.
In the United Kingdom and Denmark , the referenda are envisaged for early 2006.
Lenkijoje bei Airijoje referendumų data dar nėra numatyta.
No date has yet been set in Poland or Ireland .
Parlamentinė procedūra
Parliamentary procedure
Likusios 11 šalių narių Konstituciją ratifikuos nacionaliniuose parlamentuose, dauguma jų tai atliks 2005 m: Austrija, Estija, Graikija, Italija, Kipras, Latvija, Malta, Suomija, Slovakija, Slovėnija ir Švedija.
In eleven other Member States the decision will be taken by the national parliament, in most cases in 2005: Austria, Cyprus, Estonia, Finland , Greece , Italy , Latvia , Malta , Slovakia , Slovenia , Sweden .
Europos Parlamento siekis - Konstitucija
The constitutional ambitions of the European Parliament
Deputatai tvirtesnę integraciją pirmiausia siejo su ES institucinės sąrangos reforma ir efektyvesniais sprendimų priėmimo procesais, išplečiant balsų daugumos Taryboje principo taikymą.
To achieve this MEPs believe that the rules governing the way the EU institutions operate must be clarified, with a bigger role being given to directly elected parliamentarians, and that majority voting in the Council should be used as much as possible so as to streamline the decision-making process.
Sutartyse palaipsniui buvo atsižvelgiama į kai kuriuos EP deputatų pasiūlymus.
Some of the demands made by MEPs have been taken up in successive treaties.
Galiausiai Nicos sutartis numatė ES institucijų ir sprendimų proceso priėmimo reformą.
But it took the failure of Nice before the fundamental reforms suggested by the EP were introduced with regard to the institutions and decision-making procedures.
Šiandien ji yra įtraukta į Konstituciją, dėl kurios Parlamentas pareikš savo poziciją 2005 m. sausio 12 d.
The result is the draft Constitution on which Parliament will vote on 12 January 2005, more than twenty years after the "Spinelli plan".
A.Spinelio projektas ir Suvestinis Europos aktas
The "Spinelli plan" and the Single European Act
Pirmą kartą po Europos Bendrijų įkūrimo praėjus daugiau nei 30 metų, EP deputatas, buvęs komisaras Altieras Spinelis (Altiero SPINELLI ) parengė pasiūlymų paketą dėl pagrindinės Bendrijos reformos.
Parliament's push for a more integrated and more efficient European Community really took off with the Draft Treaty establishing the European Union, the chief architect of which was the MEP (and former Commissioner) Altiero Spinelli.
Pirmasis toks dokumentas buvo Suvestinis Europos aktas (SEA), pasirašytas 1986 m. ir įsigaliojęs 1987 m. liepos 1 d.
The " Spinelli plan " prompted the first thorough overhaul of the Community since the founding treaties, namely the Single European Act, which was signed by the Member States in February 1986 and entered into force in July 1987.
Ši sutartis nubrėžė Bendrijai naują tikslą - iki 1993 m. sausio 1 d. sukurti integruotą vidaus rinką.
The Single Act widened the original goal of the common market with the aim of creating a large, integrated single market by 1 January 1993.
Ji patikėjo Bendrijai naujas politikos sritis: pinigų, socialinę politiką, ekonominę ir socialinę sanglaudą, tyrimus, aplinkosaugą ir bendradarbiavimą užsienio politikos srityje.
It conferred fresh powers on the Community: monetary capability, social policy, economic and social cohesion, research and technological development, environment and cooperation in foreign policy.
SEA taip pat pagerino sprendimų priėmimo procedūrą pakeičiant vieningą balsavimą kvalifikuota balsų dauguma, pvz., bendrųjų muitų tarifų, laisvės teikti paslaugas, laisvo kapitalo judėjimo ir bendros jūrų ir oro transporto politikos srityse.
It also improved decision-making by replacing unanimity with qualified majority voting (QMV) for issues relating to the common customs tariff, freedom to provide services, the free movement of capital and the common sea and air transport policy.
Kvalifikuota balsų dauguma buvo priskirta naujoms sritims - vidaus rinkai, socialinei politikai, ekonominei ir socialinei sanglaudai, tyrimams ir aplinkai.
QMV was also applied to several new areas: the internal market, social policy, economic and social cohesion, research and the environment.
Žinoma, šis sprendimas išsamiai neatspindėjo A.Spinelio projekto užmojų, kurie vėliau buvo palaipsniui integruoti į kitas sutartis.
All this still fell far short of the original ambitions of the Spinelli plan but these were gradually fulfilled under subsequent treaties.
Amsterdamo ir Mastrichto sutartys
The Maastricht and Amsterdam treaties
Parlamentas rezoliucijomis išreiškė savo poziciją prieš pasirašant visas vėlesnes sutartis.
Parliament now drew up reports and vote on resolutions both before and after any new treaties were concluded.
Šie tekstai yra paminėti R. Korbeto (R. Corbett) ir I. Mendezo de Vigo (I. Méndez de Vigo) pranešime dėl Konstitucijos.
All these texts are listed in the Corbett - Méndez de Vigo report on the draft Constitution (footnote to point I.2. of the Explanatory Statement).
Mastrichto sutartis (pasirašyta 1992 m. vasario 7 d., įsigaliojusi 1993 lapkričio 1 d.) išryškino Europos integracijos svarbą, ypač monetarinės, užsienio, teisės reikalų, vidaus politikos srityse, tačiau daugumai šių politikų plėtotis kliudė tarpvyriausybinio bendradarbiavimo principas ir parlamentinės kontrolės nebuvimas.
The Maastricht Treaty (signed on 7 February 1992; entry into force on 1 November 1993) represented a major advance in European integration, especially in monetary policy, foreign policy and justice/home affairs, but large swathes of these new policies were still handicapped by being "intergovernmental", by the unanimity requirement and by the lack of any real parliamentary scrutiny.
SEA nustatytoms bendroms politikoms Mastrichto sutartis leido taikyti bendro sprendimo procedūrą, kur Parlamentas su Taryba tapo lygiaverčiais teisės aktų leidėjais.
On the other hand, for the first time the EP gained joint decision-making powers with the Council (known as "codecision") over certain Community policies.
Ši procedūra buvo supaprastinta ir jos taikymas išplėstas naujoms sritims Amsterdamo sutartimi (pasirašyta 1997 m. spalio 2 d., įsigaliojusia 1999 gegužės 1 d.).
The codecision procedure was then simplified and applied to additional policy areas by the Amsterdam Treaty (signed on 2 October 1997; entry into force on 1 May 1999).
Nors parlamentarai visuomet pritardavo sėkmingiems planams, jie atkreipė dėmesį į pasikartojančias ir didėjančias spragas sutartyse.
However, while MEPs always welcomed these successive advances, they could not help noting that each time the fundamental weaknesses were repeated or made worse.
Dėl nepakankamo institucijų vaidmens ir sprendimų priėmimo procedūrų apibrėžtumo (nuo Mastrichto sutarties buvo 22 skirtingos procedūros!) strigdavo ES funkcionavimas, ir būtinybė iš esmės supaprastinti ES sutarčių tekstą tapo neišvengiama.
Far from clarifying the rules of the institutional game and the decision-making procedures (22 different procedures are laid down by the Maastricht Treaty !), these treaties often complicated matters and made it even more necessary to adopt a simplified, all-embracing and fundamental treaty text.
Nicos sutartis
The failure at Nice
Tačiau ši tarpvyriausybinė konferencija turėjo labai siaurus įgaliojimus, kurie iš esmės apėmė derybas dėl Amsterdamo sutartyje neišspręstų klausimų ir sprendimų priėmimo sistemos bei Komisijos ir Parlamento sudėties pritaikymą atsižvelgiant į būsimą plėtrą.
But this IGC had a narrow mandate consisting essentially of negotiating what was left over from Amsterdam by adjusting the decision-making system and the composition of the Commission and Parliament with a view to enlargement.
Vis tik Parlamento lūkesčiai buvo ambicingesni.
Parliament wanted a far more ambitious approach.
Parlamentas juos suformulavo 2000 m. balandžio mėn. priimtame pranešime.
It set out its views in a major report adopted in April 2000.
Nariai siūlė visas ankstesnes sutartis sujungti į vieną tekstą, kurio pirma dalis būtų skirta konstituciniams klausimams, įskaitant Sąjungos tikslus, Pagrindinių teisių chartiją (kuri būtų teisiškai įpareigojanti), institucijas, kompetencijų tarp Sąjungos ir valstybių narių pasidalijimą bei sprendimų priėmimo procedūras.
MEPs suggested that all the previous Treaties be recast in a single text, with a first, constitutional, part to include the objectives of the EU, the Charter of Fundamental Rights (which would then have binding force), the institutions, the division of competences between the EU and the Member States, and decision-making procedures.
Parlamentas pageidavo, kad būtų panaikinta iš Mastrichto sutarties paveldėta ramsčių struktūra, kurią pakeistų bendrai taikomas Bendrijos metodas.
Parliament also wanted the pillar structure inherited from Maastricht to be abolished and the Community method to be more widely used.
Jis taip pat siūlė pakeisti sudėtingą balsų skaičiavimo Taryboje sistemą daug aiškesne dvigubos daugumos sistema: sprendimas priimamas, jei jam pritaria dauguma valstybių narių, kurios atstovauja daugumai Sąjungos gyventojų.
And it proposed replacing the complex system for weighting votes in the Council with a much clearer double majority system.
Nariai palaikė vyriausiojo įgaliotinio ir Užsienio reikalų komisaro pareigybių sujungimą į Komisijos pirmininko pavaduotojo pareigybes.
MEPs also advocated merging the functions of the High Representative and the Commissioner for External Relations and said this job should be carried out by a Commissioner with the rank of vice-president.
Biudžeto srityje nariai ragino panaikinti skirtumą tarp privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų, įtraukti daugiametes finansines perspektyvas į sutartis, o jų sumas nustatyti bendru Parlamento ir Tarybos sprendimu.
Turning to the EU budget, MEPs called for the distinction between compulsory and non-compulsory expenditure to be scrapped and for the multiannual financial perspective to be included in the Treaties, with the total amount of the budget being fixed by joint agreement between the Council and Parliament.
Parlamento nariai liko nusivylę Nicos sutartimi (pasirašyta 2001 m. vasario 26 d., įsigaliojusia 2003 m. vasario 1 d.).
MEPs were disappointed with the Nice Treaty (signed on 26 February 2001; entry into force on 1 February 2003).
Jie pripažino, jog ,,Nicos sutartis pašalina paskutinę oficialią plėtros kliūtį“, bet ,,iš 27 ar net daugiau valstybių sudarytai Sąjungai reikalinga nuodugni reforma“.
They admitted that "the Treaty of Nice removes the last remaining formal obstacle to enlargement" but argued that "a Union of 27 or more Member States requires more thoroughgoing reforms" .
Vertinant pasiektus rezultatus net ir pagal minimalius tarpvyriausybinės konferencijos darbotvarkės tikslus, jie, Parlamento nuomone, yra nepakankami.
Even judging the result by reference to the IGC's modest agenda, Parliament felt it was insufficient.
Sąjungos galimybė veikti nei kiek neišsiplečia, o demokratijos trūkumas nei kiek nesumažėja.
The EU had not gained anything in terms of increasing its ability to act or reducing its democratic deficit.
Daug svarbiau yra tai, kad sutartis akivaizdžiai įrodė tarpvyriausybiniu bendradarbiavimu pagrįsto derybų metodo trūkumus ir įtraukė į priedus 23-ią deklaraciją dėl Europos ateities, kuri paskelbia apie daug nuodugnesnę ir pagal kitokį metodą vykdomą reformą.
The key points to emerge at Nice were not the Treaty itself but the clear proof that the intergovernmental negotiation method had reached its limits - as well as one of the annexes to the Treaty, namely Declaration 23 on the future of the Union, which stated that a more radical reform was to take place, to be conducted by a different method.
2000 m. spalį Airijai referendumu atmetus Nicos sutartį, EP pasiūlė surengti Konventą, atvirą vyriausybių, Parlamento, Komisijos ir nacionaliniams atstovams.
In October 2000, before the abortive Nice Treaty was adopted, the EP called for a " convention " to be set up (i.e. a body not restricted to government representatives but open to national MPs, Members of the European Parliament and the Commission).
O.Duhamelio pranešime rekomenduojama "konstitucionalizuoti" sutartis vienu glaustu tekstu.
The Duhamel report urged a "constitutionalisation" of the treaties in a single, brief, readable framework document.
Nuo 2002 m. kovo mėn. iki 2003 m. liepos mėn. vykęs Konventas, kurį sudarė 15 valstybių narių atstovai, 13 - iš šalių kandidačių, 2 Komisijos atstovai ir 16 europarlamentarų, stengėsi supaprastinti ES sąrangą, padaryti ją skaidresnę ir sugebančią veiksmingai funkcionuoti.
The new Convention, which met over the period March 2002 to July 2003, consisted of fifteen representatives of the governments of the Member States, thirteen from the candidate countries, two from each national parliament of the Member States and the candidate countries, two from the Commission and sixteen MEPs (plus, for each of these four components, the same number of substitute members).
Konvento nariai parengė tikrą ES persteigimo aktą - Konstitucinės sutarties projektą, kurį rengiant aktyviai prisidėjo Europos Parlamentas.
A good dozen reports on specialised topics with a direct bearing on the drafting of the Constitution were adopted by Parliament and many of the EP's views were taken on board by the Convention.
Pateikiame EP pranešimų sąrašą su plenarinių sesijų vardinių balsavimų rezultatais:
Here is a list of these reports (with the results of the plenary votes where a roll-call vote was held):
2000 03 16 rezoliucija: A.Duff/J.Voggenhuber pranešimas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos .
Resolution of 16.03.2000: Duff/Voggenhuber report on the drafting of a European Union Charter of Fundamental Rights;
2000 11 14 sprendimas: A.Duff/J.Voggenhuber pranešimas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos patvirtinimo (410 - už, 93 - prieš, 27 - susilaikė ).
Decision of 14.11.2000: Duff/Voggenhuber report on approval of the draft Charter of Fundamental Rights of the European Union (410 for, 93 against, 27 abstentions);
2001 10 25 rezoliucija: J. Poos pranešimas dėl Tarybos reformos (422 - už, 23 - prieš, 17 - susilaikė).
Resolution of 25.10.2001: Poos report on the reform of the Council (422 for, 23 against, 17 abstentions);
2002 03 14 rezoliucija: Carnero González pranešimas del Europos Sąjungos juridinio asmens statuso (273 už, 23 - prieš, 26 - susilaikė).
Resolution of 14.03.2002: Carnero González report on the legal personality of the European Union (273 for, 23 against, 26 abstentions);
2002 2 7 rezoliucija: G. Napolitano pranešimas dėl Europos Parlamento ir valstybių parlamentų ryšių vykdant Europos intergraciją.
Resolution of 07.02.2002: Napolitano report on relations between the European Parliament and the national parliaments in European integration;
2002 5 16 rezoliucija: A. Lamassoure pranešimas dėl Europos Sąjungos ir valstybių narių kompetencijų atskyrimo (322 - už, 64 - prieš, 58 - susilaikė ).
Resolution of 16.05.2002: Lamassoure report on the division of competences between the European Union and the Member States (322 for, 64 against, 58 abstentions);
2002 12 17 rezoliucija: J.L.Bourlanges pranešimas dėl Europos Sąjungos aktų tipologijos ir normų hierarchijos (346 - už, 149 - prieš, 16 - susilaikė).
Resolution of 17.12.2002: Bourlanges report on the typology of acts and the hierarchy of legislation in the European Union (364 for, 149 against, 16 abstentions);
2003 01 14 rezoliucija: Napolitano pranešimas dėl regininės ir vietos valdžios institucijų vaidmens vykdant Europos integraciją (395 - už, 100 - prieš, 45 - susilaikė).
Resolution of 14.01.2003: Napolitano report on the role of regional and local authorities in European integration (395 for, 100 against, 45 abstentions);
2003 09 24 rezoliucija: dėl Europos Konstitucijos sutarties projekto ir Europos Parlamento nuomonės dėl Tarpvyriausybinės konferencijos (TVK) sušaukimo (335 - už, 106 - prieš, 53 - susilaikė).
Resolution of 24.09.2003: Gil-Robles/Tsatsos report on the draft Treaty establishing a Constitution for Europe and the European Parliament’s opinion on the convening of the Intergovernmental Conference (355 for, 106 against, 53 abstentions).
Parlamento informacinės kampanijos apie Konstituciją pradžia
Start of the European Parliament Information Campaign on the European Constitution
Plenarinis balsavimas dėl R. Korbeto ir I. Mendezo de Vigo pranešimo dėl Europos Konstitucijos vainikuos oficialią EP poziciją ir duos impulsą informacinės kampanijos pradžiai, skirtai Europos piliečiams, kurių dauguma turės išreikšti savo nuomonę atskirose šalyse vyksiančiuose referendumuose.
The plenary vote on the Corbett / Mendez de Vigo report on the European Constitution will form the official position of the European Parliament on the Constitution, marking the start of a communication campaign aimed at European citizens, many of whom will vote in referenda.
1200 m2 plotą užimantis plakatas kabės per visą kampanijos laikotarpį, t.y. iki 2006 m. lapkričio mėn.
The sign, made up of several sections, will cover some 1200m2 and will remain in place during the whole campaign, expected to be until November 2006.
Šalims ratifikavus Konstituciją, į plakatą bus įrašytas žodis "taip" jų nacionaline kalba.
As the various Member States ratify the Constitution, the word "yes" will be added to the sign in the respective languages of the countries concerned.
Pasibaigus balsavimui, vyks iškilminga ceremonija.
The banners will unveil key words from the Constitution and the word "yes" in all languages.
Debatų ir balsavimo dėl Konstitucijos dienomis Parlamente lankysis Džeremis Rafkinas (Jeremy Rifkin) (JAV) ir Adela Cortina Orts (Ispanija).
Finally, by invitation of President BORRELL , Mr Jeremy Rifkin (USA) and Adela Cortina Orts (Spain) will be present during the plenary debate on the Constitution and during the vote on Mr Corbett's and Mr Méndez de Vigo's report.
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
on the Treaty establishing a Constitution for Europe
Daugelis iš jų lieka galimi ateityje, E) visų šalių vyriausybių pritarimas Konstitucijai reiškia, kad išrinktų valstybių narių manymu šis kompromisinis variantas gali būti būsimo darbo pagrindas ir pareikalaus visų jų maksimalaus politinio įsipareigojimo užtikrinti, kad 2006 m. lapkričio 1 d.
will strengthen rather than weaken the Union's social dimension and
Didesnis efektyvumas ir stipresnis vaidmuo pasaulio mastu 3.
Greater effectiveness and a strengthened role in the world 3.
Daugiau demokratinio atskaitingumo 4.
More democratic accountability 4.
Džiaugiasi, kad piliečiai galės labiau kontroliuoti Europos Sąjungos veiksmus, kadangi didėja demokratinė atskaitomybė, atsiradus šiems patobulinimams: a) Europos Sąjungos visų įstatymų priėmimas priklausys nuo nacionalinių parlamentų nuomonės peržiūrėjus jų projektus.
Welcomes the fact that the rights of citizens will be strengthened as a result of the following improvements: (a) the incorporation of the EU Charter of Fundamental Rights in part II of the Constitution, which means that all provisions of European Union law and all action taken by the EU institutions or based on EU law will have to comply with those standards; (b) the Union is to accede to the European Convention on Human Rights, thereby making the Union subject to the same external review as its Member States; (c) new provisions will facilitate participation by citizens, the social partners, representative associations and civil society in the deliberations of the Union; (d) the introduction of a European citizens' initiative, which will enable citizens to submit proposals on matters where they consider that a legal act of the Union is required in order to implement the Constitution; (e) individuals will have greater access to justice in connection with European Union law; Conclusions 6.
Visais atvejais, yra tik keletas išimčių, turi būti nacionalinių vyriausybių (Taryboje) ir tiesiogiai išrinkto Europos Parlamento pritarimas.
Endorses the Constitutional Treaty and wholeheartedly supports its ratification; 7.
Nė vienoje kitoje viršvalstybinėje ar tarptautinėje struktūroje tokio įstatymų leidybos peržiūros lygio nėra; b) nacionaliniai parlamentai laiku gaus Europos Sąjungos pasiūlymus, kad juos galėtų apsvarstyti su ministrais prieš Tarybai priimant sprendimą.
Believes that this Constitution will provide a stable and lasting framework for the future development of the European Union that will allow for further enlargement while providing mechanisms for its revision when needed; 8.
Džiaugiasi, kad piliečių asmeninės teisės sustiprinamos šiais patobulinimais: a) Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įtraukimas į Konstitucijos II dalį.
Hopes that all Member States of the European Union will be in a position to achieve ratification by mid-2006; 9.