natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina Komisiją užtikrinti, kad piliečių visuomenei atstovaujantys partneriai visiškai dalyvautų ES rengiamuose ar bendrai finansuojamuose visuose kultūriniuose veiksmuose; siūlo Reglamente (EB) Nr. 1080/2006 (bendras reglamentas, susijęs su struktūriniais fondais) nustatytą partnerystės principą naudoti kaip piliečių visuomenės dalyvavimo modelį;
Calls on the Commission to secure the full involvement of civil society partners in all cultural actions organised or co-financed by the EU; proposes to take the partnership principle under Article 11 of Regulation (EC) No 1080/2006 (general structural fund regulation) as a model for civil society participation;
ragina Komisiją organizuoti keitimąsi pažangiąja patirtimi kultūros veiksmų srityje ir sutelkti atitinkamus viešojo, privataus ir piliečių visuomenės sektoriaus veikėjus, kad būtų pagerintas tinklų kūrimas;
Calls on the Commission to organise the exchange of best practices in the field of cultural actions and to bring the relevant actors from the public, private and civil society sectors together to improve networking;
tikisi, kad Komisija nedelsdama Parlamentui pateiks kultūros įtakos regionų ir vietos lygmeniu tyrimą ir išvadas ir praneš, kokius veiksmus, į juos atsižvelgusi, Komisija ketina vykdyti;
Expects the Commission to present the study on the influence of culture at regional and local levels to Parliament at the earliest opportunity, together with the conclusions and actions which the Commission intends to draw from it;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Regionų komitetui.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission and the Committee of Regions.
pateikė Gisela Kallenbach, László Tőkés ir Milan Horáček
by Gisela Kallenbach, László Tőkés and placeCityMilan Horáček
atsižvelgdamas į įvairias ankstesnes savo rezoliucijas dėl demokratijos ir pagarbos pagrindinėms teisėms ir laisvėms, įskaitant 2005 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl Europos ateities praėjus šešiasdešimt metų po Antrojo pasaulinio karo OL C 92 E, 2006 4 20, p.
having regard to its many previous resolutions on democracy and respect for fundamental rights and freedoms, including that of 11 May 2005 on the future of Europe sixty years after the Second World War OJ C 92 E, 20.4.2006, p.
kadangi reikia išsaugoti gyvą tragiškos Europos praeities atmintį, kad būtų pagerbtos aukos, pasmerkti kaltininkai ir sukurti pagrindai susitaikymui, paremtam tiesa ir atminimu,
whereas the memories of placeEurope’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations of reconciliation based on truth and remembrance,
kadangi Europos integracija iš pat pradžių buvo atsakas į kančias, kurias sukėlė du pasauliniai karai ir nacių tironija, paskatinusi holokaustą, taip pat į totalitarizmo ir nedemokratinių komunistinių režimų Vidurio ir Rytų Europoje plitimą bei būdas bendradarbiaujant ir vykdant integraciją įveikti gilius nesutarimus ir priešiškumą Europoje, taip pat baigti karus bei užtikrinti demokratiją Europoje,
whereas from the outset European integration has been a response to the suffering inflicted by two world wars and the Nazi tyranny that led to the Holocaust, and to the expansion of totalitarian and undemocratic communist regimes in Central and Eastern Europe, as well as a way of overcoming deep divisions and hostility in Europe through cooperation and integration and of ending war and securing democracy in Europe,
kadangi Europos integracijos procesas buvo sėkmingas ir jo pasekoje atsirado dabartinė Europos Sąjunga, kuri apima Vidurio ir Rytų Europos šalis, kuriose nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos iki XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžios viešpatavo komunistiniai režimai, ir kadangi ankstesnis Graikijos, Ispanijos ir Portugalijos įstojimas į Bendrijas padėjo užtikrinti demokratiją Pietų Europoje,
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
kadangi Europos Sąjungos vystymosi pagrindinis tikslas – ateityje užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principams, taip pat kadangi tinkamos šio tikslo įgyvendinimo priemonės nustatytos Europos Sąjungos sutarties 6 ir 7 straipsniuose,
whereas the core objective of the construction of the European Union is to guarantee respect for fundamental rights and the rule of law in the future, and whereas appropriate mechanisms for the enforcement of this goal have been provided for in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
kadangi aukoms visiškai nesvarbu, koks režimas atėmė iš jų laisvę, juos kankino ar žudė,
whereas from the perspective of the victims, it makes no difference by which regime they were deprived of their liberty, tortured or murdered,
reiškia pagarbą visoms totalitarinių ir nedemokratinių režimų Europoje aukoms ir tiems, kurie kovojo su tironija ir priespauda;
Expresses respect for all victims of totalitarian and undemocratic regimes in placeEurope and pays tribute to those who fought against tyranny and oppression;
atkreipia dėmesį į tai, kad visi šie režimai valstybinį smurtą laikė priimtina, tinkamiausia ir veiksminga absoliučios kontrolės savo piliečių atžvilgiu išlaikymo priemone; primena, kad šie režimai dažnai taikė kraštutinių formų terorą, t. y. užgniauždavo visas pilietines ir žmogiškąsias laisves, pradėdavo agresyvius karus ir – tai sudarė neatskiriamą jų ideologijų dalį – naikindavo, žlugdydavo ir luošindavo ištisas tautas ir visuomenės grupes dėl rasinių, socialinių ir politinių priežasčių, ir kad jie iš esmės turėtų būti laikomi pagrindinėmis moralinėmis, politinėmis ir socialinėmis XX amžiaus negandomis;
Notes that all these regimes regarded state violence as an acceptable, preferred and effective means of retaining absolute control over their citizens; recalls that these regimes often resorted to extreme forms of terror, stifling all civil and human liberties, starting aggressive wars and, as an integral part of their ideologies, exterminating, crushing and crippling whole nations and population groups on racial, social and political grounds, and that, as such, they should be seen as the main moral, political and social disasters that blighted the 20th century;
pabrėžia, kad svarbu išsaugoti gyvą praeities atmintį, nes be atminimo negali būti susitaikymo; dar kartą patvirtina savo vieningą poziciją, nukreiptą prieš bet kokį totalitarinį valdymą, nepaisant jo ideologinio pagrindo;
Underlines the importance of keeping the memories of the past alive, because there can be no reconciliation without remembrance; reconfirms its united stand against all totalitarian rule from whatever ideological background;
primena, kad paskutiniai genocido veiksmai ir nusikaltimai žmonijai Europoje buvo įvykdytas dar 1995 m. liepos mėnesį ir kad reikia nuolatinio budrumo, siekiant kovoti su nedemokratinėmis, ksenofobinėmis, autoritarinėmis ir totalitarinėmis idėjomis ir tendencijomis;
Recalls that the most recent acts of genocide and crimes against humanity in placeEurope took place as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
pabrėžia, kad siekiant stiprinti europiečių informuotumą apie totalitarinių ir nedemokratinių režimų įvykdytus nusikaltimus reikia remti liudijimus apie sunkią Europos praeitį ir jos aprašymą, nes be atminimo negalimas susitaikymas;
Underlines that, in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of and testimony to Europe’s troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembering;
atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą ir Komisiją remti ir ginti veiklą tokių NVO, kaip Rusijos Federacijoje veikianti „Atmintis“, kuri aktyviai nagrinėja ir renka dokumentus, susijusius su stalinizmo laikotarpiu įvykdytais nusikaltimais;
Calls, in this connection, on the Council and the Commission to support and defend the activities of NGOs such as Memorial in the Russian Federation that are actively engaged in researching and collecting documents related to the crimes committed during the Stalinist period;
apgailestauja, kad praėjus 20 metų po komunistinių režimų Vidurio ir Rytų Europoje žlugimo kai kuriose valstybėse narėse vis dar nepagrįstai apribota prieiga prie asmeninės svarbos dokumentų ir dokumentų, kurie reikalingi moksliniams tyrimams; ragina dėti tikras pastangas visose valstybėse narėse, kad būtų atverti archyvai, įskaitant buvusių vidaus saugumo tarnybų, slaptosios policijos ir žvalgybos tarnybų archyvus;
Regrets that 20 years after the collapse of the communist regimes in Central and Eastern Europe, access to documents that are of personal relevance or needed for scientific research is still unduly restricted in some Member States; calls for a genuine effort in all Member States towards opening up archives, including those of the former internal security services, secret police and intelligence agencies;
griežtai ir vienareikšmiškai smerkia nusikaltimus žmonijai ir didelius žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos įvykdė totalitariniai komunistiniai režimai; užjaučia ir supranta šių nusikaltimų aukas ir jų šeimų narius bei pripažįsta jų kančią;
Strongly and unequivocally condemns the crimes against humanity and massive human rights violations committed by the totalitarian communist regimes; expresses sympathy, understanding and recognition of their suffering to the victims of these crimes and their family members;
pareiškia, kad Europos integracija kaip taikos ir susitaikymo modelis yra laisvas Europos tautų pasirinkimas įsipareigoti bendrai ateičiai ir kad Europos Sąjunga ypatingai atsakinga už demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams skatinimą ir saugojimą ne tik Europos Sąjungoje, bet ir už jos ribų;
Declares that European integration as a model of peace and reconciliation represents a free choice by the peoples of Europe to commit to a shared future, and that the European Union has a particular responsibility to promote and safeguard democracy, respect for human rights and the rule of law, both inside and outside the European Union;
ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant bendro Europos istorijos suvokimo ir pabrėžti istorinį Europos integracijos laimėjimą ir didelį kontrastą tarp tragiškos praeities ir taikios bei demokratinės visuomeninės santvarkos šiandieninėje Europos Sąjungoje;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to make further efforts to achieve a common understanding of European history and to underline the historic achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
mano, kad siekiant deramai išsaugoti istorinę atmintį, būtinas ir neišvengiamas išsamus Europos istorijos persvarstymas ir visų šiuolaikinės Europos istorinių aspektų pripažinimas Europos mastu, o tai sustiprins Europos integraciją, kadangi geresnė ateitis gali būti sukurta tik geriau suvokiant bendrą praeitį, be to, tai gali padėti pašalinti totalitarinių režimų atgimimo galimybę;
Believes that, in order for historical memory to be appropriately preserved, a comprehensive reassessment of European history and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe is necessary and unavoidable, and will strengthen European integration, since a better future can only be built through a better understanding of the shared past, serving also to eliminate the possibility of totalitarian regimes being regenerated;
ragina paskelbti visų totalitarinių ir autoritarinių režimų aukų Europos masto atminimo dieną, kuri būtų oriai ir nešališkai minima, taip pat ragina visas ES vyriausybes rugpjūčio 23–iąją – dieną, kai 1939 m. buvo pasirašytas Molotovo–Ribentropo paktas – paskelbti Europos nacizmo ir stalinizmo aukų atminimo diena;
Calls for the proclamation of a Europe-wide Remembrance Day for victims of all totalitarian and undemocratic regimes, to be commemorated with dignity and impartiality, and calls on all the EU governments to establish 23 August, the day when the Ribbentrop-Molotov Pact was signed in 1939, as the European Day of Remembrance for Victims of Nazism and Stalinism;
patvirtina savo nuolatinę paramą tarptautinės teisingumo sistemos stiprinimui, be kita ko, vertingam Tarptautinio Teisingumo Teismo ir Tarptautinio baudžiamojo teismo darbui;
Reiterates its consistent support for strengthened international justice, with regard in particular to the valuable work of the International Court of Justice and the International Criminal Court;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, su Europos Sąjunga asocijuotų šalių vyriausybėms ir parlamentams bei Europos Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe.
pateikė Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle, Ewa Tomaszewska
by Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle and Ewa Tomaszewska
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,
having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
atsižvelgdamas į Ketvirtąją Ženevos konvenciją, susijusią su civilių gyventojų, patekusių į priešo rankas ir patyrusių bet kokią kitos valstybės karinę okupaciją, apsauga karo metu,
having regard on the Fourth Geneva Convention related to the protection of civilians during times of war ‘in the hands’ of an enemy and under any military occupation by a foreign power,
atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo 2001 m. kovo 22 d. sprendimus bylose Streletz, Kessler ir Krenz prieš Vokietiją,
having regard to the judgments of the European Court of Human Rights of 22 March 2001 in the cases of Streletz, Kessler and Krenz v. placecountry-regionGermany,
atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Antrojo pasaulinio karo pabaigos Europoje 60-ųjų metinių Priimti tekstai: P6_TA(2005)0180 . ,
having regard to its resolution of 12 May 2005 on the sixtieth anniversary of the end of the Second World War in placeEurope Texts adopted: P6_TA(2005)0180 . ,
atsižvelgdamas į Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos 2006 m. sausio 26 d. rezoliuciją Nr. 1481 dėl totalitarinių komunistinių režimų padarytų nusikaltimų tarptautinio pasmerkimo būtinybės,
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of the crimes of totalitarian communist regimes,
atsižvelgdamas į keleto nacionalinių parlamentų priimtas rezoliucijas ir pareiškimus dėl totalitarinių komunistinių režimų nusikaltimų,
having regard to the resolutions and declarations on the crimes of totalitarian communist regimes adopted by a number of national parliaments,
atsižvelgdamas į tai, kad reikia suteikti pavadinimus koncentracijos ir mirties stovykloms,
having regard to the need to organise the naming of concentration and extermination camps,
atsižvelgdamas į UNESCO Pasaulio paveldo komiteto sprendimą Nr. 31COM 8B.8,
having regard to UNESCO World Heritage Committee decision No 31COM 8B.8,
kadangi ES grindžiama teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principais,
whereas the EU is based on the rule of law and respect for human rights,
kadangi teisingumas yra viena iš šių pagrindinių Europos vertybių ir kadangi norint įvykdyti ir skatinti teisingumą reikia gerai išmanyti istoriją,
whereas justice is among these fundamental values of placeEurope and whereas sound historical knowledge is necessary to the exercise and promotion of justice,
kadangi įvykdytos žmogžudystės ir pavergimas, kurių priežastis – agresyvūs fašizmo ir stalinizmo veiksmai, apibrėžiami kaip karo nusikaltimai ir nusikaltimai prieš žmogiškumą,
whereas the murders committed and the enslavement caused by the acts of aggression perpetrated by Fascism and Stalinism qualify as war crimes and crimes against humanity,
kadangi kraštutinės totalitarinio valdymo formos, kurias taikė nacių, fašistų ir sovietų komunistų diktatūros, lėmė istorijoje dar nematyto masto iš anksto suplanuotus ir masinius nusikaltimus prieš milijonus žmonių ir jų pagrindines ir neatimamas teises,
whereas the extreme forms of totalitarian rule practised by the Nazi, Fascist and Soviet Communist dictatorships were responsible for premeditated and massive crimes on a scale never before seen in history committed against millions of human beings and their basic and inalienable rights,
atsižvelgiama į daugelio žmonių, kurie priešinosi šiai priespaudai, kaip antai rotmistras Witold Pilecki, kuris buvo vienintelis asmuo, savo noru vykęs į nacių mirties stovyklą (Osvencimas), kad joje galėtų suorganizuoti pasipriešinimo judėjimą ir rinkti informaciją apie masines žudynes, liudijimus ir tvirtus nusistatymus;
having regard to the living testimony and steadfast attitude of many people who opposed this oppression, such as Rotamaster Witold Pilecki – the only person who voluntarily went to a Nazi death camp (Auschwitz) in order to organise a resistance movement there and to collect information about mass murders,
kadangi taip pat svarbu, kad nebūtų užmiršti ir kiti asmenys, kurie kaip ir rotmistras Witold Pilecki dėl savo pasiaukojimo, ištikimybės idealams, garbės ir drąsos turėtų būti žinomi europiečiams kaip totalitarizmo epochos didvyriai,
whereas it is also important to remember those who – like Rotamaster Witold Pilecki – actively opposed totalitarian rule and who should be written into the awareness of Europeans as the heroes of the totalitarian age because of their dedication, faithfulness to ideals, honour and courage,
kadangi genocido nusikaltimus taip pat vykdė karinės grupuotės, kurios vadovavosi totalitarinių režimų totalitarine ideologija,
whereas crimes of genocide were also committed by militant groups guided by the totalitarian ideology of totalitarian regimes,
kadangi europiečių istorinis neišprusimas ir atmintyje išlikę klaidingi stereotipai gali sąlygoti nacionalistinį ar kitokį istorijos atminimo sumenikinimą,
whereas ignorance and false clichés in the historical memory of Europeans may create room for nationalistic or other abuses of historical remembrance,
kadangi reikia veiksmingai kovoti su istorijos iškraipymu ir neleisti kaltės už genocido nusikaltimus suversti aukoms,
whereas there is a need for effective opposition to falsification of history and attempts to incriminate victims of the crime of genocide,
kadangi tik tada, kai Europa bus stipri ir suvoks istoriją, bus įmanoma sukurti galimybes praeities žiaurumams įveikti,
whereas only a strong and historically aware placeEurope has the ability to create opportunities to overcome the monstrosities of the past,
atsižvelgiama į šiuo metu vykstančią ideologinę kovą dėl netolimos Europos totalitarinės praeities suvokimo, kai siekiama pateisinti sovietų nusikaltimus arba sumenkinti nacių nusikaltimus,
having regard to the ideological struggle currently taking place over the interpretation of Europe’s recent totalitarian past, whether with the objective of justifying Soviet crimes or trivialising Nazi crimes,
pažymi, kad genocidas, kaip antai holokaustas, masiniai nusikaltimai prieš žmogiškumą, ir didelio masto žmogaus teisių pažeidimai, kaip antai masinis Baltijos valstybių, Lenkijos ir kitų šalių gyventojų trėmimas, masinės egzekucijos, kaip antai Lenkijos karininkų žudynės Katynės miške ir Latvijos kariuomenės karininkų žudynės Litenėje, koncentracijos stovyklų kūrimas ir veikla ir Gulagas, dirbtinai sukeltas badmetis Ukrainoje, atsisakymas užtikrinti pagrindines teises, pvz., saviraiškos, žodžio, judėjimo laisvė, ir daug kitų totalitarinio komunizmo įvykdytų nusikaltimų nebuvo nei tinkamai ištirti, nei įvertinti tarptautiniu lygmeniu;
Notes that genocide such as the Holocaust, massive crimes against humanity and large‑scale violations of human rights such as mass deportations from the Baltic States, Poland and other countries, mass executions such as the Katyn Forest massacre of Polish officers and officers of the Latvian army in Litene, the creation and operation of concentration camps and the Gulag, the man-made famine in Ukraine, the denial of fundamental rights of freedom of expression, speech, movement and many others crimes committed under totalitarian Communism have been neither properly investigated nor internationally assessed;
pabrėžia, kad nors Europos tautos, kurios nukentėjo nuo komunistų ir nacių totalitarinių režimų, dėjo labai daug pastangų, siekdamos įveikti jų padarinius, Europos Sąjungos užduotis yra ištirti ir įvertinti komunistų, nacių ir kitų totalitarinių režimų Europos teritorijoje įvykdytus nusikaltimus, kad būtų atskleista, kas buvo padaryta ketvirtadaliui Europos piliečių, ir kad būtų pareikšta nuomonė apie šiuos režimus;
Stresses that although the nations of Europe, which have suffered from both Communist and Nazi totalitarian regimes, have made a huge effort to overcome their consequences, it is the task of the European Union to investigate and assess crimes of Communist, Nazi and other totalitarian regimes committed on European territory, in order to illuminate what was done to a quarter of the citizens of Europe and to pass judgment on these regimes;
primena, kad piliečiai, kurie yra totalitarinio komunistų režimo aukos, buvusiose sovietinio bloko valstybėse yra priversti susitaikyti su tuo, kad gyvena su tais žmonėmis, kuriuos jie laiko nusikaltimų vykdytojais ir jų artimųjų žudikais;
Recalls that citizens who are still victims of totalitarian Communist regimes are forced in former Soviet-bloc countries to reconcile themselves to living alongside people they recognise as the perpetrators of crimes and murderers of their relatives;
pabrėžia, kad nuo sovietų okupacijos išlaisvintų valstybių gyventojai vis dar kenčia nuo totalitarinio režimo pasekmių, kaip antai rusifikacija, priverstiniai valstybės demografinės padėties pokyčiai ir didelės psichologinės problemos, kilusios dėl režimo; prašo apsvarstyti šiuos faktus priimant sprendimą dėl politinės, socialinės ir etinių grupių padėties šiose valstybėse;
Stresses that people of countries liberated from the Soviet occupation are still suffering from consequences of the totalitarian regime such as russification, forced changes to the demographic situation of the State and deep psychological problems caused by the regime; asks that these facts be considered in reaching conclusions about the political, social and inter-ethnic situation in those countries;