natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkreipia dėmesį į faktą, kad ypač moterims gresia didesnis pavojus patirti skurdą; pažymi, jog krizės metu daugelyje valstybių narių išaugo vaikų skurdas; pabrėžia, kad tai nepriimtina ir kad neigiamos tendencijos turi būti įveiktos; todėl ypač ragina egzistuojančias nevyriausybines organizacijas sukurti tvirtą tinklą, skirtą vaikų skurdo panaikinimui, taikant vaikams skirtus metodus, nustatant vaikams skirtus konkrečius tikslus ir daug dėmesio skiriant vaiko teisėms;
Points out that women, in particular, are at greater risk of experiencing poverty; notes that child poverty has increased in a number of Member States during the crisis; underlines that this is unacceptable and that the negative trends must be reversed; consequently, calls on, in particular, the existing non-governmental organisations to be developed into a solid network for the eradication of child poverty by means of child-centred approaches, child-specific targets and a strong focus on their rights;
pažymi, kad tvirtos gerovės sistemos yra svarbios ekonomikos stabilizavimo priemonės blogais laikais; todėl pabrėžia, kad nors būtina konsoliduoti viešuosius finansus, taip pat reikia tinkamai apsaugoti viešojo sektoriaus paslaugų sistemą ir išlaikyti esamą socialinės apsaugos lygį; ragina patvirtinti priemones, skirtas mažinti pajamų skirtumus, visų pirma kovojant su jaunimo nedarbu;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
pabrėžia, kad dėl ekonomikos nuosmukio neturėtų sulėtėti politikos krypčių, susijusių su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu, ypač tos, kurios palengvina moterų galimybes patekti į darbo rinką;
Underlines that the economic downturn should not slow down progress on reconciliation policies concerning the work-life balance, particularly those facilitating women's access to the labour market;
atkreipia dėmesį į krizės keliamas problemas, tarp kurių – svarus ekonominio aktyvumo, augimo lygio sumažėjimas, atsiradęs dėl reikšmingo struktūrinio ir ilgalaikio nedarbo padidėjimo bei viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygio smukimo, taip pat dėl padidėjusios konkurencijos su kylančios ekonomikos šalimis;
Notes the challenges arising from the crisis, with a major downturn in economic activity, a decline in the growth rate, brought about by a strong rise in structural and long-term unemployment, and a fall in rates of public and private investment, as well as increased competition from emerging economies;
laikosi nuomonės, kad, norint įveikti visas problemas, susijusias su dabar ES viduje besireiškiančiais neatitikimais, vienas visiems taikomas sprendimas nėra išeitis, o norint užtikrinti veiksmingą ekonomikos politikos koordinavimą reikia tinkamai atsižvelgti į įvairių ES nacionalinių ūkių pradines sąlygas ir jų ypatumus; pabrėžia, kad reikia ekonominio koordinavimo ir pažangos atkuriant patikimus finansus;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘one-size-fits-all’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;
ragina užtikrinti didesnį nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto suderinamumą ir papildomumą; laikosi nuomonės, kad pagal tolesnę daugiametę finansinę programą būtina sutelkti dėmesį į pagrindines prioritetines strategijos „Europa 2020“ sritis ir užtikrinti tinkamą finansavimą pavyzdinėms iniciatyvoms tose srityse, kuriose ES dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis, galinčiomis kurti reikšmingą Europos pridėtinę vertę;
Calls for greater compatibility and complementarity between national budgets and the EU budget; takes the view that the next multiannual financial framework must focus on the key priority areas of the Europe 2020 strategy and should ensure adequate financing of the flagship initiatives in the fields in which the EU has shared competence with Member States, which can provide strong European added value;
tvirtai pabrėžia, kad žemės ūkio politika ir sanglaudos politika turi atlikti svarbiausią vaidmenį remiant strategijos „Europa 2020“ tikslus; yra įsitikinęs, kad BŽŪP reforma turi būti tęsiama tuo pačiu sprendžiant pasaulines problemas; yra įsitikinęs, jog norint užtikrinti strategijos „Europa 2020“ sėkmę reikia suderinti ES politikos kryptis, įskaitant tokius skirtingus aspektus, kaip nacionalinių ir ES biudžetų derinimas, įskaitant BŽŪP, ir sanglaudos fondai, pavyzdžiui, užtikrinant, kad skirtingos valstybėms narėms ir regionams bus sąžiningai paskirstyti asignavimai, remiantis aiškiais tikslais, siekiant padidinti konvergenciją, skatinti konkurencingumą, daugiausia dėmesio skiriant toms valstybėms narėms ir regionams, kuriems to labiausiai reikia, taip pat išlaidos švietimui, inovacijoms bei moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;
Emphasises that both agricultural and cohesion policies must play a key role in support of the Europe 2020 strategy; is convinced that the reform of the common agricultural policy (CAP) has to be pursued in the context of addressing global challenges; believes that the success of the Europe 2020 strategy is premised on ensuring the coherence of EU policies, including such diverse aspects as aligning the national and EU budgets, including the CAP, and the Cohesion Funds, e.g. by guaranteeing a fair allocation of resources between Member States and regions, based on clear aims designed to enhance convergence and foster competitiveness, while putting emphasis on those Member Sates and regions in greatest need and policies such as education, innovation and R&D spending;
be to, primena, kad strategija „Europa 2020“ kels pasitikėjimą tik jei jai įgyvendinti bus skirti atitinkami finansiniai ištekliai, todėl remia:
Recalls, moreover, that the Europe 2020 strategy will only be credible if it is backed up by adequate financial resources, and therefore supports:
nuoseklių išvadų ir ES biudžeto, kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas politikos priemonėms, kuriomis padedama įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, priėmimą, atsižvelgiant į tolesnę daugiametę finansinę programą;
the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
ES lėšų skyrimą atsižvelgiant į jų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poreikį ir veiksmingumą; valstybių narių nepanaudotos lėšos galėtų būti ES lygmeniu naujai perskirstomos tvarioms investicijoms į viešąjį sektorių infrastruktūrų, švietimo, inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir mokymo projektams ar bendroms programoms, skirtoms skatinti augimą, konkurencingumą ir užimtumą bei investicijas į šį sektorių;
the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training, innovation, research and development;
techninės pagalbos teikimui, pritaikytam lėšų panaudojimui gerinti ir investiciniams projektams veiksmingai įgyvendinti;
the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
svarbesnį vaidmenį skirti Europos investicijų bankui (EIB), siekiant sustiprinti struktūrinių fondų skatinamąjį vaidmenį bei jų, kaip finansinio sverto, funkciją;
a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
tolesnę plėtrą ir geriausią novatoriškų finansavimo priemonių, kurios apimtų EIB ir EIF, taip pat ERPB, panaudojimą (pvz., dotacijų ir paskolų derinimą, rizikos kapitalo priemones, naujų formų rizikos pasidalijimą ir garantijas);
the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
veiksmus, kurias siekiama nukreipti privačias santaupas į ilgalaikes investicijas, pasitelkiant skatinimo priemones ir mechanizmus;
moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
novatoriškų finansavimo priemonių, pasitelkiant valstybinio ir privataus sektoriaus lėšas, rengimą;
development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
projektų obligacijų įvedimą, siekiant pritraukti privataus kapitalo, reikalingo Europos infrastruktūros uždaviniams įgyvendinti;
the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe's infrastructural challenges;
veiksmus, kuriais užtikrinamas gerokai didesnio rizikos kapitalo, siejamo su ilgalaikiu investavimu, kiekio prieinamumas;
action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
veiksmus, kuriais užtikrinama galimybė paprasčiau gauti finansavimą ir sumažinti biurokratinę naštą (ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms), kartu išlaikant griežtus skaidrumo reikalavimus;
action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
vertina Europos energijos bendrijos įkūrimą kaip svarbų politinį projektą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, skatinant perėjimą prie atsinaujinančių energijos šaltinių, tuo pačiu maksimaliai didinant energijos vartojimo efektyvumą, didinant ES energetinę nepriklausomybę ir kuriant tikrą tarpusavio jungtimis sujungtą energetikos rinką; pabrėžia energetikos politikos išorės aspekto svarbą;
Regards the establishment of a European Energy Community as a key political project for the fulfilment of the Europe 2020 goals of furthering the transition to renewable energies while maximising energy efficiency, increasing the EU's energy independence and establishing a genuine interconnected energy market; emphasises the importance of the external dimension of its energy policy;
mano, kad naftą ir gamtines dujas gaminančių šalių ir šalių vartotojų, visų pirma Europos, ryšiai turi būti sustiprinti, taip pat atsižvelgiant į pastaruosius politinius pokyčius Viduržemio jūros valstybėse; mano, kad reikėtų dar skubiau įgyvendinti bendrą energetikos ir žaliavų pirkimo politiką, kad būtų išvengta neigiamo poveikio, kuris galėtų stabdyti ekonomikos atsigavimą ir Europos ekonomikos vystymąsi ateityje;
Believes that relationships between countries producing oil and natural gas and consumer countries, above all the countries of Europe, should be reinforced, also taking into account the recent developments in the political landscape in the Mediterranean; considers that a common policy for sustainable energy and procurement of raw materials needs to be implemented as a matter of urgency, so as to avoid adverse effects that could delay the recovery and the future development of the European economy;
pabrėžia, kad esminis vaidmuo užtikrinant ES konkurencingumą, įskaitant naujoviškus produktus ir paslaugas, naujus sąnaudų mažinimo būdus, atliekų mažinimo priemones, išteklių atsargų valdymo tobulinimą, vartojimo modelių kaitą ir logistikos tobulinimą visose ES politikos srityse tenka išteklių naudojimo efektyvumo principų supaprastinimui, ir užtikrinti, jog projektuojant gaminius ir paslaugas būtų remiamasi gyvavimo ciklo koncepcija „nuo lopšio iki kapo“;
Emphasises the key role that mainstreaming the principles of resource efficiency into all EU policies plays in ensuring the EU's competitiveness, including the development of innovative new products and services and new ways to reduce inputs, minimise waste, improve management of resource stocks, change consumption patterns, improve logistics and ensure that production processes, management and business methods are optimised in such a way as to ensure that the life-cycle approach of designing products and services in a ‘cradle to grave’ manner is applied;
primena, kad galimybė gauti energijos ir žaliavų, taip pat veiksmingas jų naudojimas yra itin svarbūs siekiant užtikrinti bendrą ES konkurencingumą; pabrėžia, kad siekdama ilgą laiką būti konkurencinga, ES turi pirmauti pasaulyje energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo skatinimo, naujų aplinkai nekenksmingų technologijų mokslinių tyrimų ir investicijų į jas, energijos tiekimo įvairinimo ir racionalizavimo, taip pat atsinaujinančių energijos šaltinių plėtros ir platesnio naudojimo srityse; primena, kad priklausomybės nuo energijos ir žaliavų importo mažinimas prisideda prie ES konkurencingumo užtikrinimo ir taip pat padeda siekti ES infliacijos mažinimo tikslo;
Recalls that access to energy and raw materials, and the efficient use thereof, are vital in order to ensure the overall competitiveness of the EU; stresses that in order to stay competitive in the long term, the EU must be a world leader in the promotion of energy savings and efficiency, research into and investment in new eco-friendly technologies, the diversification and rationalisation of energy supply and the development and increased use of renewable sources of energy; recalls that reducing dependency on imports of energy and raw materials contributes to ensuring the competitiveness of the EU, while also helping to achieve the EU inflation target;
pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tvaraus transporto politikai, visų pirma Europos transporto tinklų plėtrai, tuo pačiu gerinant prieigą prie šių tinklų ūkininkauti mažiau palankiems regionams, pasitelkiant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą, nes taip būtų apčiuopiamai prisidėta prie bendros rinkos įtvirtinimo; pabrėžia, kad svarbu turėti veiksmingą, tarpusavyje sujungtą transporto sistemą, siekiant palengvinti laisvą asmenų, turto, prekių ir paslaugų judėjimą, ir skatinti augimą; pabrėžia transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) svarbą kuriant reikšmingą Europos pridėtinę vertę, nes šis tinklas bus naudingas šalinant apribojimus, naikinant fizines kliūtis, pvz., skirtingą geležinkelio bėgių vėžės plotį, ir užtikrinant tarpvalstybinės infrastruktūros kūrimą;
Stresses that close attention must be given to sustainable transport policy, in particular extension of the European transport networks, while improved access to those networks for less-favoured regions with the help of the Structural and Cohesion Fund would contribute substantially to consolidating the single market; underlines the importance of having an efficient and interconnected transport system that facilitates the free movement of people, goods and services and promotes growth; underlines the importance of Trans-European transport networks (TEN-T) in providing substantial European added value, as they help to remove bottlenecks, eliminate physical obstacles such as differences between rail gauges, and ensure cross-border infrastructure;
mano, kad Bendrosios rinkos aktas yra pagrindinė politinė iniciatyva, kuria sustiprinami strategijos „Europa 2020“ tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų pagrindai, kuriais siekiama visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos augimo potencialą ir užbaigti kurti bendrąją rinką, kaip siūloma M. Monti pranešime; pabrėžia, kad krizė aiškiai atskleidė būtinybę stiprinti ES pramoninius pamatus ir inovacijų potencialą supaprastinant patekimą į rinką, judumo sąlygas ir kovojant su ES socialiniu ir teritoriniu susiskaldymu;
Considers the Single Market Act to be a key political initiative that underpins the foundations of the Europe 2020 goals and the flagship initiatives aimed at fully exploiting the internal market's growth potential and completing the single market, in the spirit of the Monti report; underlines that the crisis has clearly shown the importance of strengthening the EU's industrial base and innovation potential by facilitating market access and mobility and combating social and territorial fragmentation throughout the EU;
Mobilumas ir migracija
Mobility and migration
atkreipia dėmesį, kad reikšmingi sukilimai mūsų kaimyniniuose regionuose ir demografiniai Europos Sąjungos pokyčiai skatina kurti bendrą migracijos politiką; pabrėžia, kad būtina skatinti didesnes galimybes patekti į darbo rinką ir judumą visiems darbuotojams suteikiant lygias įsidarbinimo ir socialines sąlygas bei teises, įskaitant profesinės kvalifikacijos ir diplomų pripažinimą visoje ES, taip pat drauge įtvirtinti galimybę perkelti teises į socialinės apsaugos ir pensijų išmokas, siekiant stiprinti Europos bendrąją rinką;
Emphasises that both the major uprisings in our neighbouring regions and demographic developments within the EU call for a common migration policy; stresses that greater access to labour markets and mobility must be encouraged by granting equal employment and social conditions and rights for all, including the recognition of professional qualifications and diplomas across the EU, together with the transferability of social security rights and the portability of pension rights in order to strengthen the European single market;
mano, kad Šengeno susitarimas tebėra ypatingas ES piliečių pasiekimas ir kad jis turi būti išlaikytas; prašo stiprinti su tuo susijusį bendradarbiavimą; išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl Šengeno taisyklių hipotetinių pokyčių; pabrėžia, jog reikia, kad Parlamentas būtų tinkamai įtraukiamas į teisėkūros procesą, taip pat pabrėžia, jog svarbu, kad šioje srityje būtų neleidžiama šalims priimti vienašalius sprendimus; primena, kad Šengeno susitarimo priėmimas buvo žingsnis pirmyn siekiant didesnės ES integracijos ir kad turi būti išlaikytas asmenų judėjimo laisvės principas;
Considers that the Schengen Agreement remains an exceptional achievement for EU citizens and that it should be safeguarded; demands that cooperation in that regard be further strengthened; expresses its great concern over hypothetical changes to the Schengen rules; insists on the need for Parliament to be duly involved in the legislative process and stresses the importance of preventing Member States from taking any unilateral decisions in that field; recalls that the adoption of the Schengen Agreement represented a step towards greater EU integration and that the principle of freedom of movement for persons must be safeguarded;
ragina parengti bendrą ES imigracijos politiką ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymus suteikti daugiau teisėtų galimybių atvykti į ES dirbti; pabrėžia, kad reikalinga dabartinės mėlynosios kortelės sistemos reforma (numatant, kad ji apimtų žymiai didesnį darbo vietų ir profesijų skaičių), ir pažymi, kad ES darbdaviai vis labiau priklauso nuo žmonių, atvykstančių į ES iš Europai nepriklausančių šalių, kad jie užimtų darbo vietas tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis, sodininkystė, turizmas, pagyvenusių žmonių priežiūra ir slauga, nes vis mažiau ir mažiau ES piliečių dirba šiuose sektoriuose; mano, kad Komisijos pasiūlymas dėl sezoninių darbuotojų turi užtikrinti šiems dažnai pažeidžiamiems ir neapsaugotiems darbuotojams geresnes sąlygas ir saugų teisinį statusą, siekiant apsaugoti juos nuo išnaudojimo;
Calls for a common EU immigration policy and welcomes the Commission's proposals to open up more legal ways of coming to the EU to work; stresses the need for a reform of the current Blue Card system (by expanding it to cover a far greater number of jobs and professions); notes that employers in the EU are increasingly dependent on people from countries outside Europe coming to the EU to take up jobs in sectors such as agriculture, horticulture, tourism, caring for the elderly and nursing, as fewer and fewer EU citizens are available to work in those sectors; believes that the Commission's proposal on seasonal workers needs to provide those workers, who are often vulnerable and exposed, with better conditions and a secure legal status in order to protect them from exploitation;
Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra (MTTP)
SMEs, innovation and R&D
rekomenduoja, kad Komisija skatintų MVĮ finansavimą iš akcijų ir supaprastintų jo gavimo sąlygas, naudojant arba rizikos kapitalą, arba jų akcijų įrašymą į biržų sąrašus, kad būtų teikiama daugiau paramos iš struktūrinių fondų ir kad mažiau būtų pasikliaujama skolomis, ypač pradedančių veiklą pažangiųjų technologijų bendrovių, kurioms ypač reikalingas kapitalas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, atveju; pabrėžia poreikį stiprinti Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) garantijų priemonę ir supaprastinti MVĮ prieigą prie finansavimo; pabrėžia, kad itin būtina skatinti ir remti moteris verslininkes;
Recommends that the Commission encourage and facilitate more equity funding for SMEs, through either venture capital or share listing, more assistance from the structural funds, and less reliance on debt, especially in high-tech start-up companies, which are in great need of capital for R&D; stresses the need to strengthen the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) guarantee instrument and to simplify access to funding for SMEs; points out that it is particularly necessary to encourage and support women entrepreneurs;
pripažįsta socialinės ekonomikos (trečiojo sektoriaus) vaidmenį Europoje ir jo svarbą stiprinant inovacijas; pabrėžia poreikį Europoje turėti strateginių viešųjų pirkimų politikos krypčių, kurias įgyvendinant nekeliamas pavojus aplinkai ir taupiai naudojami ištekliai, siekiant remti lygiavertį ir konkurencingą inovacijų sektorių;
Recognises the role of the social economy (third sector) in Europe and its significance in fostering innovation; emphasises the need to have strategic green and resource-efficient public procurement policies in Europe in order to support an equal and competitive innovation sector;
ragina Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos investicijų fondui (EIF) suteikti vadovaujamąjį vaidmenį Europos lygmeniu teikiant finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tam taikant paprastesnes ir aiškesnes procedūras, kartu bendradarbiaujant su valstybių narių finansų įstaigomis ir vengiant kurti sistemas, panašias į jau esamas struktūras nacionaliniu lygmeniu, kad MVĮ galėtų nesunkiai rasti įprastas patekimo į rinkas galimybes; siūlo, kad EIB ir EIF veiktų kaip savotiškas filtras ir didžiausią dėmesį skirtų pirmenybiniams sektoriams pagal strategiją „Europa 2020“ stiprindami ekonomiką, užimtumą, aplinkos apsaugos tvarumą ir veiksmingą išteklių vartojimą ir kad jie būtų parinktų MVĮ grupių patarėjai, dalyvaudami diskusijose su bankais ir jų rizikos valdymo grupėmis, taip siekdami MVĮ padėti gauti ilgalaikes paskolas; ragina visapusiškai išnaudoti EIB finansavimo teikimo galimybes;
Urges giving the EIB and the EIF a leading role at the European level in freeing up funds for SMEs by using more streamlined and clearer procedures, thereby working with the financial institutions of the Member States and avoiding the establishment of schemes parallel to already existing structures at national level, so that SMEs can easily find their accustomed point of entry; recommends that the EIB/EIF should act as a filter, focusing on the priority sectors within the Europe 2020 strategy strengthening the economy, employment, environmental sustainability and resource efficiency, acting as a mentor to selected groups of SMEs, and taking part in discussions with banks and their risk management teams with a view helping SMEs to obtain long-term loans; calls for full use to be made of the EIB's capacity to provide funding;