natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Todėl Komisijos požiūris į kūno skenerių naudojimą ES oro uostuose grindžiamas siekiu užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir visiškai gerbti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas teises ir principus, kaip ne kartą yra paaiškinusi už pagrindinių teisių apsaugą atsakinga pirmininko pavaduotoja Viviane Reding.
In this way the Commission's approach on the use of security scanners at EU airports relies on the objective to ensure a high level of human health protection and full respect of the rights and principles enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union as has been explained on numerous occasions by Vice-President Viviane Reding, in charge of the protection of fundamental rights.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006234/2011
Question for written answer E-006234/2011
(2011 m. liepos 1 d.)
(1 July 2011)
Tema: Nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų įvertinimo ir įgyvendinimo kontrolė
Subject: Evaluating and monitoring the implementation of national energy efficiency plans
Dėl lėtos pažangos šiose srityse komunikate išreiškiamas nepasitenkinimas valstybių narių pateiktais nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais.
In its communication the Commission expresses its dissatisfaction with the national energy efficiency action plans submitted by the Member States, on account of the slow progress made in these areas.
Ar Komisija nemano, kad būtina imtis didesnio vaidmens ir geresnio koordinavimo valstybėms narėms rengiant nacionalinius veiksmų planus ir vėliau kontroliuoti, kaip jie įgyvendinami, siekiant užtikrinti, kad ES iki 2020 m. galėtų įgyvendinti prisiimtus įsipareigojimus?
Does the Commission not think it should play a greater role — and coordinate more closely with the Member States — in drafting the national action plans, as well as monitoring the subsequent implementation of those plans, in order to ensure that the EU is able to honour its commitments by 2020?
(2011 m. rugpjūčio 17 d.)
(17 August 2011)
Remiantis naujausiais Komisijos skaičiavimais galima daryti išvadą, kad Sąjunga nepakankamai siekia šio tikslo.
The latest Commission estimates suggest that the Union is not on track to reach this target.
Todėl Komisija pateikė Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos pasiūlymą KOM(2011) 370 galutinis ; jei direktyva būtų priimta, būtų sutaupoma daugiau energijos ir taip panaikintas atotrūkis siekiant nustatyto 20 % tikslo.
Accordingly, the Commission has tabled a proposal COM(2011)370 final. for an energy efficiency directive which — if adopted with the proposed level of ambition — will bring additional energy savings and close the gap to reach the 20 % target.
Šiame pasiūlyme Komisija pristato sustiprinto energijos vartojimo efektyvumo pažangos ataskaitų teikimo koordinavimo mechanizmą.
In this proposal the Commission puts forward an enhanced coordination mechanism for reporting progress on energy efficiency.
Be kas treji metai dabar teikiamų išsamių ataskaitų (šių ataskaitų teikimas bus supaprastintas), vykdant „Europa 2020“ procesą bus pradėtos teikti paprastesnės svarbiausių energijos vartojimo efektyvumo rodiklių metinės ataskaitos.
Adding to the present three-year in-depth reporting (which will be simplified), a lighter annual reporting on key energy efficiency indicators will be introduced in the framework of the Europe 2020 process.
Šias metines ataskaitas teiks valstybės narės ir aptars jas su Komisija.
These annual reports will be submitted by the Member States and discussed with the Commission.
Be to, Komisija vykdo pajėgumo plėtros procesą, siekdama, kad valstybės narės parengtų kokybiškesnius antruosius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmų planus, kuriuos pagal Energetinių paslaugų direktyvą jos turėjo parengti iki 2011 m. birželio pabaigos.
In addition, the Commission has engaged in a capacity building process to enhance the quality of the second national energy efficiency action plans that Member States were required to produce by the end of June 2011 under the Energy Services Directive.
Ji pasiūlė preliminarų ataskaitos šabloną ir, vykdydama suderintus veiksmus dėl Energetinių paslaugų direktyvos, su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis aptarė, kaip pagerinti ataskaitų teikimo kokybę.
It has put forward an indicative reporting template and has conducted discussions on how to improve the quality of reporting with the competent national authorities in the framework of the Concerted Action on the Energy Services Directive.
Šiomis priemonėmis siekiama planus labiau suvienodinti ir užtikrinti, kad jie būtų kokybiškesni, nei pirmieji nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmų planai.
These measures should lead to more standardised plans displaying a higher level of quality than seen with the first national energy efficiency action plans.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006235/2011
Question for written answer E-006235/2011
Tema: Energijai imlių pramonės šakų santykiniai taršos rodikliai
Subject: Carbon emission benchmarks in energy-intensive industrial sectors
Komisija paskelbė komunikatą dėl naujos pramonės konkurencingumo politikos.
The Commission has published a communication on the competitiveness of the new European industrial policy.
Stabilus pramonės gamybos pagrindas yra gyvybiškai svarbus Europos ekonominio augimo modeliui.
A stable manufacturing base is a vital ingredient in the European model of economic growth.
Savo komunikate Komisija aiškiai nurodo, kad energijai imlioms pramonės šakoms turėtų būti sudarytos sąlygos, užtikrinančios konkurencingą gamybą Europoje.
The Commission clearly states in its communication that certain conditions have to be met to ensure that output from energy-intensive industries in Europe remains at a competitive level.
Atsižvelgiant į tai, ar Komisija nemano, kad sprendimas dėl santykinių taršos rodiklių prekybos taršos leidimais sistemoje kelia rimtą grėsmę energijai imlių pramonės šakų konkurencingumui valstybėse narėse, kurios priklauso nuo konkrečios rūšies degalų mišinio?
Does the Commission not think that the decision taken on the emissions trading system poses a serious threat to energy-intensive industries, and thus to the competitiveness of the Member States’ economies, which is dependent on the energy mix?
Ar Komisija mano, jog tų valstybių narių gamintojai turės susidurti su labai didelėmis sąnaudomis, susidarančiomis dėl taisyklių laikymosi vien tik dėl jų geografinės arba istorinės priklausomybės nuo konkretaus degalų mišinio?
Does the Commission not think that producers in the Member States will incur very high compliance costs purely as a result of their geographical or historical dependence on a particular energy mix?
Ar Komisija nemano, kad norint išsaugoti darbo vietas ir būsimas investicijas į Europos Sąjungos gamybos pramonę, šios valstybės turėtų turėti galimybę konkuruoti pasaulinėje ekonomikoje?
Does the Commission not think that, in order to preserve manufacturing jobs and future investment in this industry in the European Union, the Member States should be in a position to compete in the global economy?
C Hedegaard atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Hedegaard on behalf of the Commission
2008 m., kai buvo peržiūrima direktyva dėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, Komisija atliko iš dalies pakeistos direktyvos poveikio vertinimą http://ec.europa.eu/clima/documentation/ets/docs/com_2008_16_ia_en.pdf – be kita ko buvo įvertinta anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriuose.
The Commission carried out an impact assessment http://ec.europa.eu/clima/documentation/ets/docs/com_2008_16_ia_en.pdf to evaluate the effects of the amended EU Emission Trading System (ETS) Directive at the time of its revision in 2008, including on the exposure of sectors to a risk of carbon leakage.
Peržiūrėdami direktyvą dėl ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2003L0087:20090625:EN:PDF Parlamentas ir Taryba nusprendė anglies dioksido nutekėjimo rizikos į sistemą įtrauktuose sektoriuose klausimą spręsti taikydami nemokamų leidimų suteikimo priemonę.
In the revision of the ETS Directive http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2003L0087:20090625:EN:PDF , the Parliament and Council decided to address the risk of carbon leakage for industry covered by the ETS by providing free allowances.
Todėl trečiuoju ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos etapu (2013–2020 m.) visiems įrenginiams ir toliau bus skiriama nemokamų leidimų, vadovaujantis santykiniais taršos rodikliais.
All installations will thus continue to receive free allowances in the third phase of ETS (2013‑20), based on benchmarks.
Direktyvoje dėl ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos nustatyta, kad santykiniai taršos rodikliai apskaičiuojami nuo galutinio produkto, o ne nuo žaliavų, ir atitinka 10 % veiksmingiausių įrenginių vidutines eksploatavimo charakteristikas.
The ETS Directive specifies that the benchmarks are determined for products rather than inputs, and that they are set at the average level of the 10 % best performers.
Kai kuriems Europoje veikiantiems įrenginiams pasiekti tuos rodiklius gali būti sunku, tačiau, jei būtų taikomi kuro santykiniai taršos rodikliai, palankesnės sąlygos būtų sudarytos daugiau ŠESD išmetantiems įrenginiams – tai prieštarautų direktyvos tikslui.
This may represent a challenge for some installations in Europe, but applying fuel specific benchmarks would reward installations that emit more, which would be contrary to the objective of the directive.
Anglies dioksido nutekėjimo rizikai mažinti numatytos šios priemonės: įrenginiams sektoriuose, kuriuose gali būti anglies dioksido nutekėjimo rizika, nemokamai bus suteikiama 100 % pagal santykinį taršos rodiklį apskaičiuoto leidimų skaičiaus, taip pat bus galima naudotis tarptautiniais kreditais.
Free allocation at a level of 100 % of the benchmark for sectors deemed to be exposed to the risk of carbon leakage, and access to international credits, are measures foreseen to limit the risk of carbon leakage.
Be to, direktyvoje numatyta, kad valstybės narės tam tikroms pramonės šakoms galės kompensuoti dėl ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo padidėjusias elektros energijos išlaidas.
The directive also foresees possible compensation by Member States to certain industries for increased electricity costs due to the ETS.
Šiuo metu Komisija rengia šios srities valstybės pagalbos taisykles.
The Commission is currently drafting the state aid rules which will apply in this area.
Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje numatyto teisių dalyvauti aukcione didelio masto perskirstymo kai kurioms valstybėms narėms turėtų būti atsisakyta.
The significant redistribution of auctioning rights to some Member States, which was part of the Climate and Energy package, should be recalled.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006236/2011
Question for written answer E-006236/2011
Tema: Ūkininkų skirstymas į aktyvius ir neaktyvius
Subject: Distinction between active and inactive farmers
Ar tai reiškia, kad neturtingi ūkininkai, norėdami gauti papildomų pajamų ir padidinti savo menką už žemės ūkio veiklą gaunamą uždarbį, yra priversti dirbti ne žemės ūkio sektoriuje?
Does this mean that poor farmers wishing to supplement their modest agricultural income with another wage are forced to work in a sector other than farming?
Kokius kriterijus Komisija taiko ar ketina taikyti skirstydama ūkininkus į aktyvius ir neaktyvius?
What criteria does the Commission use to distinguish ‘active’ farmers from ‘inactive’ ones?
(2011 m. liepos 19 d.)
(19 July 2011)
Atsakydama į gerbiamo nario klausimą dėl skirtumo tarp aktyvių ir neaktyvių ūkininkų, Komisija norėtų pateikti tokį atsakymą:
In reply to the question of the Honourable Member on the distinction between active and inactive farmers, the Commission would like to provide the following answer:
Komisija žino, koks svarbus yra dalinis ūkininkavimas kaimo vietovėse ir jo teikiamos viešosios gėrybės, todėl tokiems ūkininkams nebus atimtos teisės į išmokas vien tik remiantis aktyvaus ūkininko apibrėžtimi.
The Commission is aware of the importance of part-time farming for rural areas and the provision of public goods and such farmers will not be excluded from payments through the definition of ‘active’ farmer.
Atlikdama teisės aktų pasiūlymų poveikio vertinimą, Komisija dabar vertina būdus, kuriais būtų galima sukurti tinkamą šios sąvokos apibrėžtį, kuria remiantis būtų galima neskirti išmokų ne ūkininkams ir tuo pačiu nepadaryti neigiamo poveikio tikriesiems ūkininkams.
In the impact assessment of the legal proposals, the Commission is currently evaluating ways to find a suitable definition that serves the purpose of excluding non-farmers from receiving payments, without negatively affecting genuine farmers.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006237/2011
Question for written answer E-006237/2011
Tema: Pramonės produktų pakuočių ženklinimas
Subject: Labelling on industrial products packaging
Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, 56a straipsnyje nurodyta, kad vaisto pavadinimas turi būti pateikiamas pakuotėje Brailio raštu.
Article 56a of Directive 2001/83/EC on the Community code relating to medicinal products for human use stipulates that the name of the medicinal product must be expressed in Braille format on the packaging.
Regėjimo negalią turintys asmenys turi teisę į savarankišką gyvenimą ir visapusišką dalyvavimą visuomeninėje veikloje.
Visually impaired people have the right to lead an independent life and to fully participate in society.
Ar Komisija ketina pradėti konsultacijas su suinteresuotomis šalimis dėl savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos išlaidų, veiksmingumo ir įgyvendinimo aspektais Bendrijos lygmeniu?
Does the Commission intend to launch consultations with stakeholders on the cost and effectiveness of a voluntary system of labelling in Braille format on the packaging of industrial products at Community level and how it could be implemented?
Ar Komisija nemano, kad siekiant padėti regėjimo negalią turintiems vartotojams reikia žymėti Brailio formatu bent produkto rūšį ir galiojimo datą?
Does the Commission not consider that, in order to assist visually impaired users, information on the type of product and the expiry date should, at least, be given in Braille?
Gal Komisija svarsto kitus būdus, kurie padėtų gauti ant pakuočių esančią informaciją regėjimo negalią turintiems vartotojams?
Is the Commission also considering other ways in which visually impaired users could be provided with access to information appearing on packaging?
(2011 m. liepos 18 d.)
(18 July 2011)
Komisija norėtų atkreipti gerbiamojo Europos Parlamento nario dėmesį į Komisijos atsakymą į klausimą raštu E‑5012/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/home.do?language=EN .
The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E‑5012/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/home.do?language=EN .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006238/2011
Question for written answer E-006238/2011
Tema: Kylančios maisto kainos
Subject: Rise in food prices
Maisto kainos 2010 m. ir 2011 m. sandūroje augo septynis mėnesius iš eilės ir pasiekė aukščiausią lygį nuo tada, kai Maisto ir žemės ūkio organizacija pradėjo jį skaičiuoti 1990 m.
Food prices, which have risen for seven consecutive months from late 2010 to early 2011, have now reached their highest level since 1990, when the UN's Food and Agriculture Organisation first started measuring them.
Prekių kainų kilimas tapo pasaulinę ekonomiką destabilizuojančiu veiksniu.
The rise in product prices has become a destabilising factor for the global economy.
Maisto kainų padidėjimas labiausiai pakenkė pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms ir išsivysčiusiose, ir besivystančiose šalyse, o daugelį dar labiau nuskurdino.
Food price rises have particularly affected the most vulnerable groups in society, both in the developed countries and in the developing countries, and has made poor people still poorer.
Ar Komisija nemano, kad suteikiant didesnį postūmį plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir siekti 2020 m. tikslų privalu atsižvelgti ir į poveikį maisto gamybai ir aprūpinimui maistu?
Does not the Commission consider that in giving a greater impetus to the development of renewable energies and to the achievement of the 2020 objectives, it is also essential to take account of the impact on food production and food security?
Kokių priemonių Komisija ketina imtis sprendžiant su maistu ir kuru susijusį uždavinį užtikrindama šių dviejų aspektų pusiausvyrą?
What measures does the Commission propose to take to resolve the problems linked to food and fuel, while striking a balance between the two?
Ar Komisija ketina siekti didesnio aiškumo, kalbant apie visus veiksnius, kurie daro įtaką trumpalaikiams ir ilgalaikiams maisto prekių kainų svyravimams, visų pirma visų formų spekuliacijos ir žemės ūkio prekių kainų svyravimų sąveikos mastą, taip pat energetikos rinkų ir maisto kainų ryšį?
Will the Commission seek to achieve greater clarity by setting out all the factors which affect the short- and long-term volatility of food prices, particularly as regards the extent of interaction between all forms of speculation and the price volatility of agricultural products, and between the energy markets and food prices?
Kokių reikalingų veiksmų ketina imtis Komisija siekdama kovoti su nesaikingu spekuliavimu pagrindinių prekių rinkose?
What necessary measures does the Commission propose to take to combat excessive speculation on the raw materials markets?
Ūkininkų pajamos, gaunamos iš maisto tiekimo grandinės, žymiai sumažėjo, o perdirbėjų ir mažmenininkų pelnas nuolat auga.
Farmers’ incomes from the food supply chain have dropped considerably, while the profits of processers and retailers continue to rise.
Kokių reikalingų veiksmų ketina imtis Komisija, kad būtų užtikrintos reikiamos ūkininkų pajamos ir pažabota perdirbėjų ir mažmenininkų savivalė?
What necessary measures does the Commission plan to guarantee farmers their essential income and ensure that the power of processers and retailers is curbed?
(2011 m. rugpjūčio 10 d.)
(10 August 2011)
Komisija deda daug pastangų, kad užtikrintų pusiausvyrą tarp siekio plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir užtikrinti maisto gamybą ir aprūpinimą maistu.
The Commission is actively taking into account the issue of striking a balance between the development of renewable resources and food production/food security.
BŽŪP reformos pasiūlymuose taip pat bus sprendžiamas šis klausimas: tarp numatytų priemonių – didesnė parama inovacijoms ir investicijoms į naujas technologijas.
The CAP 2020 reform proposals will also address this issue, through increased support for innovation and investment in new technologies among others.
Atsakant į antrąjį klausimą, Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB OL L 140, 2009 6 5 . reikalaujama, kad Komisija stebėtų prekių kainų pokyčius, susijusius su biomasės naudojimu energijai, ir visą teigiamą ir neigiamą poveikį apsirūpinimo maistu saugumui.
With regard to the second question, the Renewable Energy Directive 2009/28/EC OJ L 140, 5.6.2009. requires the Commission to monitor the commodity price changes associated with the use of biomass for energy and any associated positive and negative effects on food security.
Biodegalų rinka buvo tik vienas tokių veiksnių, o žemės ūkio prekių kainų padidėjimui ES biodegalų politikos vaidmuo buvo nedidelis.
The biofuels market was only one of these factors, and the role of EU biofuel policy in particular was limited in the price spike of agricultural commodities in that year.
Tai vėliau patvirtinta išsamiais tyrimais The 2007/08 Agricultural Price Spikes: Causes and Policy implications, Annex 5: The role of demand for biofuel in the agricultural commodity price spikes of 2007/08; http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/security/price.htm J.
This was subsequently confirmed by detailed studies The 2007/08 agricultural price spikes: Causes and policy implications, Annex A: The role of demand for biofuel in the agricultural commodity price spikes of 2007/08; http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/security/price.htm , J.
Baffes, T. Haniotis, Placing the 2006/08 commodity price boom into perspective, July 2010.
Baffes, T. Haniotis, Placing the 2006/08 commodity price boom into perspective, July 2010.
Atsakydama į trečiąjį gerbiamojo Parlamento nario klausimą Komisija pabrėžia, kad šiuo metu imamasi priemonių didinti maisto prekių kainų skaidrumą renkant duomenis ir skelbiant statistinę informaciją.
Referring to the Honourable Member's third question, the Commission underlines that work is ongoing to improve food price transparency through data collection and publication of statistical information.
Neseniai Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje paskelbtas dokumentas apie žemės ūkio rinkų kainų pokyčius ilgalaikiu laikotarpiu lemiančius veiksnius http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/tradepol/commodityprices/index_en.htm .
A paper on the factors driving price developments in agricultural markets over the long term http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/tradepol/commodityprices/index_en.htm has been recently published on the Directorate General for Agriculture and Rural Development website.
Toje pačioje svetainėje taip pat galima rasti kas mėnesį pateikiamą pranešimą apie žemės ūkio ir maisto prekių kainas ES http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/markets/foodprices/index_en.htm ir tarptautinį informacinį biuletenį apie kainų stebėsenos rezultatus http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/tradepol/commodityprices/price-monitoring-newsletter/6-2011_en.pdf .
A monthly note on agricultural and food commodity prices in the EU http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/markets/foodprices/index_en.htm and an international price monitoring newsletter http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/tradepol/commodityprices/price-monitoring-newsletter/6-2011_en.pdf are also available on the same website.
Eurostatas teikia maisto prekių kainų pokyčių apžvalgą per savo maisto kainų stebėsenos priemonę http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/hicp/methodology/prices_data_for_market_monitoring .
Eurostat provides an overview of food price developments through its Food Price Monitoring Tool http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/hicp/methodology/prices_data_for_market_monitoring .
Tarptautiniu mastu ES vykdo Didžiojo dvidešimtuko (G20) įsipareigojimus ir padeda kurti Žemės ūkio rinkų informacinę sistemą, kad rinkos duomenys būtų tikslūs, geresni ir laiku pateikiami.
At the international level, the EU is contributing in the framework of the G20 to the setting up of an Agricultural Markets Information System (AMIS) for accurate, better and timely market data.
Atsakydama į ketvirtąjį klausimą Komisija primena savo 2011 m. vasario mėn. komunikatą dėl biržos prekių rinkų ir žaliavų, kuriame ji ragino imtis tolesnių veiksmų rinkų vientisumui stiprinti ir skaidrumui didinti 2011 m. vasario mėn. komunikatas „Dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo“, COM(2011) 25 galutinis. .
In reply to the fourth question, the Commission recalls its communication of February 2011 on commodity markets and raw materials, in which it has called for further action to improve integrity and transparency on the markets Tackling the challenges in commodity markets and on raw materials, February 2011, COM(2011)25 final. .
Visuotinai sutariama, kad reikėtų didinti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkos vientisumą ir skaidrumą.
There is a broad agreement that it is desirable to increase the integrity and transparency of commodity derivatives market.
Atsižvelgdama į Didžiojo dvidešimtuko nustatytus principus ir išvadas, Komisija parengė keletą šios srities iniciatyvų: —
In line with G20 principles and conclusions, the Commission has launched a number of initiatives to do so: —