natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kokių priemonių ketina imtis Komisija, kad ES rinka išliktų stabili, o Lietuvos ūkininkams būtų sudarytos sąžiningos ir nediskriminacinės konkurencijos sąlygos?
What steps does the Commission intend to take to ensure that the EU market remains stable and that Lithuanian farmers are able to enjoy fair and non-discriminatory conditions of competition?
Ar numatoma imtis prevencinių priemonių, kad skiriant tiesioginę paramą „dviejų greičių politika“, t. y. senųjų ir naujųjų ES narių išskyrimas, būtų sustabdyta?
Are there any plans to introduce preventive measures to end the double standards used when granting direct aid, caused by the differentiation between old and new EU Member States?
Kodėl šios problemos nėra sprendžiamos nustatant bendrą tiesioginių išmokų modelio įgyvendinimą ES?
Why can these problems not be solved by uniformly applying one model of direct payments to the EU as a whole?
Komisija siūlo gerbiamam Europos Parlamento nariui susipažinti su atsakymu į klausimą E-005836/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
The Commission refers the Honourable Member to the answer given to E‑005836/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-006024/2011
Question for written answer P-006024/2011
Tema: Keturšalis susitarimas dėl Nemuno baseino
Subject: Four-way agreement on the Niemen basin
Lietuvos iniciatyva yra parengtas Rusijos Federacijos, Baltarusijos ir Lietuvos vyriausybių bei Europos Komisijos susitarimo dėl bendradarbiavimo Nemuno baseino vandens telkinių naudojimo ir apsaugos srityje projektas.
On the initiative of Lithuania, a draft cooperation agreement between the governments of Russia, Belarus and Lithuania and the Commission has been prepared on the protection and use of the waters of the Niemen basin.
Šis susitarimas – svarbus dokumentas siekiant įgyvendinti Bendrąją vandens politikos direktyvą, užtikrinti kaimyninių valstybių bendradarbiavimą Nemuno euroregione įgyvendinant Baltijos jūros strategiją ir siekiant Helsinkio komisijos (HELCOM) tikslo iki 2021 m. sumažinti Baltijos jūros taršą ir atkurti jos ekologinę pusiausvyrą.
This agreement is an important document, implementing the Community directive on water policy and enshrining cooperation with the neighbouring countries of the Niemen Euro-region, in the context of the strategy for the Baltic and the Helcom objective of reducing pollution of the Baltic by 2021 and re-establishing its ecological balance.
Mano žiniomis, pernai Lietuva perdavė Europos Komisijai raštą, kuriame prašoma EK pateikti Rusijos Federacijai ir Baltarusijos Respublikai susitarimo tekstą ir teisinio pagrindo ir Europos Sąjungos kompetencijos išaiškinimą įsigaliojus susitarimui.
The author of this question is aware that last year a letter was sent by Lithuania to the Commission, asking it to submit the text of the agreement to Russia and Belarus and to specify the legal basis and the powers which the EU would have following entry into force of the agreement.
(2011 m. rugpjūčio 3 d.)
(3 August 2011)
Komisija turi Tarybos įgaliojimą derėtis rengiant susitarimus dėl tarpvalstybinių upių baseinų, įskaitant bendrus Lietuvos, Baltarusijos ir Rusijos Federacijos susitarimus.
The Commission has received from Council a mandate for negotiating transboundary river basin agreements including those shared between Lithuania, Belarus and the Russian Federation.
Dėl šios priežasties rengiant gerbiamos Parlamento narės minimą susitarimo projektą Europos Sąjunga turi dalyvauti kaip susitariančioji šalis.
For this reason, the draft agreement mentioned by the Honourable Member requires participation of the European Union as a contracting party.
Komisijos narys Stavras Dimas 2008 m. spalio 16 d. laiške Rusijos Federacijos nacionalinių išteklių ministrui dar kartą pabrėžė ES dalyvavimo sudarant ir atitinkamai koreguojant šį susitarimą svarbą.
By letter of 16 October 2008 to the Minister of National Resources of the Russian Federation, Commissioner Dimas reiterated the importance of EU participation to this agreement, including the required adjustment.
Taigi susitarimo projektas jau pateiktas visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Rusijos Federaciją.
The draft agreement is thus already known to all interested parties including the Russian Federation.
Vienintelis dar neišspręstas klausimas – tai ES dalyvavimas sudarant susitarimą, o vienintelis gerbiamos Parlamento narės minimo susitarimo projekto pakeitimas, kurį reikia padaryti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, – tai trumpinį „EB“ pakeisti trumpiniu „ES“.
The only pending issue is EU participation to the agreement, and the only change to be made in the draft mentioned by the Honourable Member, after the entry into force of the Lisbon Treaty, is to replace the word ‘EC’ by ‘EU’.
Šis klausimas buvo aptariamas įvairiuose aplinkos srities susitikimuose su Rusija, pastarąjį kartą – ES ir Rusijos dialogo darbo grupės pirmininkų susitikime, vykusiame 2011 m. gegužės 19 d.
The issue has been discussed at various environmental meetings with the Russian side, the latest being that of the EU‑Russia Dialogue Working Group Co-chairs, held in Moscow on 19 May 2011.
Komisija šį klausimą reguliariai kelia ne tik ES ir Rusijos dialogo aplinkos klausimais susitikimuose, bet ir bendrame dvišalių ES ir Rusijos santykių kontekste.
In addition to the EU‑Russia Environmental Dialogue, the issue is also regularly raised by the Commission in the overall context of EU‑Russia bilateral relations.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-007692/2011
Question for written answer P-007692/2011
Tema: Dėl Europos arešto orderio įgyvendinimo Austrijoje: M. Golovatovo atvejis
Subject: On the implementation of the European arrest warrant in Austria: M. Golovatov case
M. Golovatov vadovavo GKB būriui „Alfa“, kuris atsakingas už 14 asmenų nužudymą ir daugiau kaip tūkstančio neginkluotų civilių sužeidimą per 1991 m. sausio mėn. įvykius Vilniuje, kai sovietų pajėgos mėgino pakeisti jau nepriklausomos Lietuvos Respublikos politikos kursą.
Mr Golovatov is a former commander of the KGB's Alpha Group, which was behind the killing of 14 people and injured more than a thousand unarmed civilians during the events of January 1991 in Vilnius, when Soviet forces attempted to change the political course of the already independent Republic of Lithuania.
Austrijos valdžios institucijos vis dėlto paleido M. Golovatovą praėjus mažiau nei 24 valandoms nuo jo arešto.
The Austrian authorities, however, released Mr Golovatov less than 24 hours after his arrest.
Kokia Komisijos pozicija šiuo klausimu?
What is the Commission's position on this issue?
Ar, Komisijos nuomone, šiuo atveju Austrija laikosi savo tarptautinių įsipareigojimų kitoms ES valstybėms narėms ir konkrečiai Lietuvai?
In the Commission's view, has Austria honoured its international commitments to other EU Member States and specifically to Lithuania in this case?
Ar paleisdama M. Golovatovą Austrija tinkamai ir visapusiškai laikėsi Europos arešto orderio taisyklių ir procedūrų?
By releasing Mr Golovatov, did Austria implement properly and fully the rules and procedures of the EAW?
Kokių priemonių Komisija ketina imtis siekdama užtikrinti, kad kai ES valstybė narė išduoda Europos arešto orderį ieškodama karo nusikaltėlių arba sunkius nusikaltimus žmoniškumui padariusių asmenų (kaip yra M. Golovatovo atveju) arba kai prašoma išduoti tokius asmenis kitai šaliai, vadovaujantis pagrindinėmis Europos solidarumo ir teisingumo vertybėmis minėti asmenys būtų nedelsiant areštuojami jiems atvykus į bet kurios ES valstybės narės teritoriją ir taip užtikrinamas teisingumas?
What measures is the Commission going to take in order to make sure that — in the spirit of the fundamental European values of solidarity and justice — when an EU Member State issues an EAW seeking war criminals or persons who have committed serious crimes against humanity (as is the case of Mr Golovatov), or when the extradition of such persons is requested, the persons in question are immediately arrested upon their arrival in the territory of any EU Member State, thereby achieving justice?
Komisija žino apie tai, kad Austrijos institucijos pagal Lietuvos institucijų išduotą Europos arešto orderį buvo sulaikiusios Michailą Golovatovą.
The Commission is aware of the case of the arrest by the Austrian authorities of Mr Mikhail Golovatov following the issuance of a European Arrest Warrant by the Lithuanian authorities.
Nors šį klausimą Austrija ir Lietuva turėtų spręsti pirmiausia dvišaliu pagrindu, Komisija šį atvejį atidžiai stebi.
While this is primarily a bi-lateral matter between Austria and Lithuania, the Commission has followed the case closely.
Komisija norėtų atkreipti gerbiamos Parlamento narės dėmesį į tai, kad asmenų perdavimas pagal Pagrindų sprendimą dėl Europos arešto orderio yra išimtinai teisinė procedūra, o dėl tokių teismo sprendimų kylančius klausimus atitinkamų valstybių narių teisėsaugos institucijos turėtų spręsti dvišaliu pagrindu.
The Commission draws the attention of the Honourable Member to the fact that surrender under the framework Decision on the European Arrest Warrant is an entirely judicial procedure and that issues that arise in respect of such judicial decisions must be addressed through bi-lateral contact between the respective judicial authorities of the Member States involved.
Komisija patvirtina, kad pareiga vykdyti Europos arešto orderį, išduotą dėl 1991 m. įvykių, šiuo atveju Austrijai netaikoma, nes Austrija pasinaudojo Pagrindų sprendimo dėl Europos arešto orderio 32 straipsnyje numatyta galimybe jo netaikyti iki 2002 m. rugpjūčio 7 d. padarytoms veikoms.
The Commission acknowledges that a duty to execute the European Arrest Warrant which related to acts carried out in 1991, did not apply to Austria in this case as Austria made use of the possibility in Article 32 of the framework Decision on the European Arrest Warrant to exclude crimes committed before 7 August 2002.
Nagrinėdama šio atvejo išryškintas problemas, Komisija ir toliau palaikys ryšius su abiem šalimis, siekdama sustiprinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir dar labiau suartinti ES partnerius, kaip to reikalauja bendroji nacionalinių institucijų lojalaus bendradarbiavimo pareiga.
The Commission will maintain contact with the parties to this case, while examining the issues that the case has highlighted with a view to strengthening judicial cooperation and to bringing the EU partners even more closely together in the spirit of the general duty of sincere cooperation between national authorities.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-008702/2011
Question for written answer P-008702/2011
Tema: ES informacijos apie padarytus Kelių eismo taisyklių pažeidimus bazė
Subject: EU databases on breaches of road traffic rules
Dėl vairavimo apsvaigus nuo alkoholio, leistino greičio viršijimo, šviesoforų signalų nepaisymo, važiavimo neužsisegus saugos diržų ES keliuose gyvybę praranda apie 75 % visų keliuose žūstančių žmonių.
75 % of deaths on EU roads are caused by people driving under the influence of alcohol, speeding, running red lights or failing to wear a seatbelt.
Tačiau vienoje ES šalyje nubausti ir vairuotojo pažymėjimo netekę vairuotojai pažymėjimo dublikatą gali gauti kitoje ES valstybėje (tėvynėje ar šalyje, kurioje dirba).
However, drivers who have been penalised by having their licence withdrawn in one EU country can obtain a duplicate licence in another EU country (their country of origin or the country in which they work).
Išvengti tokio piktnaudžiavimo galėtų padėti visoje ES veikiantis vairuotojų pažymėjimų informacijos pasikeitimo tinklas.
An EU‑wide network for the exchange of information on driving licences could help to prevent such abuses.
Jau veikia toks asmens tapatybės dokumentų patikros tinklas.
There is already a similar network for checking identity papers.
EK Energijos ir transporto direktoratas rengia vairuotojų pažymėjimų informacijos pasikeitimo tinklo kūrimo gaires.
The Commission’s Directorate-General for Energy and Transport is drawing up guidelines with a view to establishing networks for the exchange of information on driving licences.
Kada, Komisijos nuomone, bus užbaigtas rengti atitinkamas dokumentas?
When does the Commission expect this document to be finalised?
Kaip būtų galima paspartinti minėtojo informacijos pasikeitimo tinklo kūrimą?
What can be done to speed up the establishment of the aforementioned network?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-008917/2011
Question for written answer P-008917/2011
(2011 m. spalio 6 d.)
(6 October 2011)
Tema: Dėl Komisijos siūlymo laipsniškai suvienodinti tiesiogines išmokas ES ūkininkams
Subject: Commission's proposal to progressively bring direct payments to farmers across the European Union more into line
Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso, rugsėjo 28 d. plenariniame posėdyje kalbėdamas apie Sąjungos padėtį, pripažino, kad Europa nesugebėjo įveikti konkurencijos iššūkių ir sumažinti atotrūkio tarp valstybių narių.
The Commission President J. M. Barroso acknowledged in his State of the Union address given at the plenary session on 28 September that Europe had failed to respond to the challenges of competitiveness and to reduce the gap between the Member States.
Žemės ūkio politika yra viena svarbiausių ES politikos sričių, kurią vykdant tiesiogiai prisidedama prie valstybių narių ekonominės atskirties mažinimo, darnaus jų ekonomikos vystymosi ir prie strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų įgyvendinimo.
Agricultural policy, which is one of the European Union's most important policy areas, contributes directly to helping reduce economic inequalities between Member States, to their sustainable economic development and to the implementation of the objectives set out in the Europe 2020 strategy.
ES iki šiol taikomas iškreiptas žemės ūkio finansavimo modelis, pagal kurį skirtingų valstybių narių ūkininkams numatytų tiesioginių išmokų dydis labai skiriasi.
To date the European Union has applied a distorted financing model for agriculture, thanks to which the level of direct payments to farmers varies widely from one Member State to another.
Taikant šią sistemą, grindžiamą skirtingo dydžių išmokomis, trikdomas tolygus žemės ūkio vystymasis įvairiose valstybėse narėse, taip dar labiau apsunkinama ūkininkų padėtis, mažinamas jų pajėgumas konkuruoti vidaus rinkoje, gilinamas ekonominis atotrūkis tarp valstybių narių ir pažeidžiamas lygiateisiškumo principas ES.
The application of this system, which is based on payments of differing amounts, is hindering agriculture from developing in an even way across the different Member States, is further complicating the situation for farmers and is reducing their ability to compete within the internal market, widening the economic gap between Member States and flouting the principle of equality within the European Union.
Ūkininkai iš šalių, kurioms skiriamos mažiausios tiesioginės išmokos ES, su šiuo dokumentu sieja itin dideles viltis.
Farmers from those countries receiving the lowest direct payments in the European Union are pinning high hopes on this document.
Komisija yra ne kartą pabrėžusi, kad tiesioginės išmokos turėtų būti labiau suvienodintos ir skiriamos teisingiau.
The Commission has stressed on a number of occasions that direct payments should be brought more into line and distributed more fairly.
Tačiau būsimoji žemės ūkio reforma kelia nerimą, kadangi Jūsų minėtame komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ Komisija nubrėžė pakankamai aiškias gaires, t. y., kad tiesioginių išmokų dydžių skirtumai bus mažinami laipsniškai ir kad iki 2020 m. tikimasi pasiekti tik 30 proc. konvergenciją palyginti su ES vidurkiu.
However, there are concerns about the future reform of agricultural policy, as the Commission Communication on a budget for Europe 2020 mentioned in your answer sets out a quite clear approach according to which disparities between levels of direct payments are to be progressively reduced, with the aim of only 30 % convergence in relation to the European Union average by 2020.
Ar Komisija nemano, kad pasiūlymas dėl šio finansavimo modelio neatitinka dabartinės ir būsimosios žemės ūkio sektoriaus padėties ir tikslų, taip pat mažiausias tiesiogines išmokas gaunančių ūkininkų lūkesčių ir teisės vienodomis sąlygomis konkuruoti su kitų šalių ūkininkais?
Does the Commission not consider that the proposal regarding this financing model takes account neither of the current nor the future situation of the agricultural sector, nor the expectations of farmers receiving the lowest direct payments, nor their right to enjoy the same conditions of competition as farmers from other countries?
Ar Komisija nemano, kad šis ilgą laiką truksiantis išmokų vienodinimas iš principo prieštarauja ES ilgalaikiui prioritetui – užtikrinti žemės ūkio gyvybingumą, jo vystymąsi, apsirūpinimą maistu ir jo saugumą?
Does the Commission not think that staggering the process of bringing payments into line over a long period conflicts, in principle, with the European Union's long-term priority of ensuring that agriculture is sustainable and develops in a sustainable way and of guaranteeing food and agricultural security?
Ar Komisija nemano, kad mažiausiais tiesiogines išmokas gaunančių ES ūkininkų padėtis faktiškai nepasikeis ir kad dėl to dauguma jų, nesugebėdami konkuruoti ES vidaus rinkoje, bus priversti atsisakyti šios veiklos, o taip atitinkamose valstybėse dar labiau padidės socialinė ir ekonominė atskirtis, bedarbystė ir emigracijos lygis?
Does the Commission not consider that the situation for farmers receiving the lowest direct payments will not change in practice and that consequently the majority, unable to compete in the internal market, will be forced to abandon farming, adding to the problems of social and economic exclusion and unemployment in, and migration from, the countries affected?
(2011 m. spalio 28 d.)
(28 October 2011)
Komisijos atsakymas į gerbiamo Europos Parlamento nario klausimus dėl tiesioginių išmokų konvergencijos valstybėse narėse būtų toks:
In reply to the questions of the Honorouble Member of the European Parliament on the convergence of direct payments between Member States, the Commission would like to provide the following answers:
Tačiau dėl to, kad valstybėse narėse vis dar yra dideli tokių ekonominių veiksnių, kaip atlyginimas ir gamybos sąnaudos, skirtumai, bendrai taikant fiksuoto dydžio tiesiogines išmokas nebūtų galima pasiekti šios priemonės tikslų.
However, due to the fact that currently substantial differences still exist between MS in terms of economic factors such as wage levels and input costs, a common ‘flat rate’ direct payment would not respond appropriately to the objectives of the instrument.
Šis visapusiškai suderintas pasiūlymas turėtų būti įvertintas viso konvergencijos proceso kontekste ir tai, žinoma, nesutrukdys tęsti konvergencijos procesą po 2020 m.
This balanced proposal should be seen in the context of an overall process of convergence, which will certainly not preclude further convergence beyond 2020.
Be to, toms valstybėms narėms, kurių tiesioginės išmokos po siūlomo perskirstymo išlieka mažesnės nei 90 % ES vidurkio, leidžiama naudoti specialų lankstumo elementą, kurį taikydamos jos gali padidinti savo tiesioginės paramos lėšas.
Furthermore, MS that remain under 90 % of the EU average for direct payments after the proposed redistribution are granted a particular flexibility element that allows them to increase their funds for direct support.
Perkeldamos iš II į I ramstį iki 5 % savo kaimo plėtros paketo lėšų jos turi galimybę skirti daugiau lėšų tiesioginėms išmokoms.
They have the possibility to transfer more funds into direct payments through a shift from Pillar II to Pillar I at a level of up to 5 % of their rural development envelope.
Taigi siūlomas perskirstymas yra suderintai taikomas metodas, kuriuo toliau skatinamas tvarus visų ES valstybių narių žemės ūkio sektoriaus vystymas.
Thus, the proposed redistribution is a balanced approach to further encourage the sustainable development of the agricultural sector in all Member States of the EU.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-010055/2011
Question for written answer P-010055/2011
(2011 m. lapkričio 3 d.)
(3 November 2011)
Tema: Transporto sektoriaus apribojimai
Subject: Restrictions in the transport sector
Transporto sektoriuje suteikiamos paslaugos yra reikšmingas ES vieningos rinkos ramstis ir viena iš svarbiausių ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo paskatų.
Transport services are a vital pillar of the EU single market and a mainspring of economic growth and job creation.
Deja, tenka konstatuoti, kad laisvą krovinių vežimą vis dar riboja ES ir jos valstybių teisės aktai.
Unfortunately, the fact is that the free movement of goods is still restricted by EU and national legislation.
Vežėjams neleidžiama iškrovus prekes kitoje ES valstybėje nei registracijos šalis naujo krovinio vežti toje arba dar kitoje ES valstybėje.
After unloading goods in a Member State other than their country of registration, hauliers are not allowed to carry out another transport operation in that or any other Member State.
Sunkiasvorės krovininės transporto priemonės verčiamos grįžti tuščiomis.
Heavy goods vehicles have to make the return journey empty.
Tai reiškia daugiau kuro sąnaudų ir CO 2 išlakų, daugiau sunkiojo transporto ir mažiau saugumo keliuose, nukenčia efektyvumas logistikos srityje.
This means higher fuel consumption, more CO 2 emissions, more heavy goods vehicles on the roads, less safe roads and less effective logistics.
Tokia padėtis dirbtinai sukuria kelių transporto sektoriaus nepatrauklumą paslaugų vartotojui.
The current situation is artificially making the road transport sector unattractive to the users of such services.
EK inicijuoja konsultacijų procesą ir rengia kelių transporto krovinių rinkos apžvalgą, taip pat planuoja parengti pasiūlymus dėl vidinės kelių transporto krovininės rinkos liberalizavimo.
The Commission has launched a consultation process, is preparing an overview of the road freight market and intends to draw up proposals for the liberalisation of that market.
Kada konkrečiai galima tikėtis oficialaus EK pasiūlymo?
When can the Commission be expected to submit a formal proposal?
Su kokiais sunkumais susiduria EK šiame procese?
What problems is it encountering in this process?
Šis teisės aktas apima kabotažo – nacionalinio krovinių vežimo keliais samdos pagrindais ar už atlygį, kurį priimančioje valstybėje narėje laikinai vykdo toje valstybėje nuolat negyvenantys vežėjai, – taisykles.
This legislation includes rules on cabotage, which is the national carriage of goods for hire or reward carried out by non‑resident hauliers on a temporary basis in a host Member State.
Atitinkamai, tarptautinio vežimo atveju kiekvienas ES vežėjas per septynias dienas po iškrovimo turi teisę priimančioje valstybėje narėje atlikti ne daugiau kaip tris kabotažo operacijas.
Accordingly, every EU haulier is entitled to perform up to three cabotage operations in the host Member State within a seven day period after the unloading of an international transport.
Be to, jei pakrovimas ir iškrovimas atliekami dviejose skirtingose valstybėse narėse, ES registruoti vežėjai be jokių apribojimų gali vykdyti tarptautinio transporto operacijas, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje transporto priemonė yra registruota.
Moreover, EU registered hauliers may without any restrictions carry out cross-border transport operations where the loading and unloading takes place in two different Member States, regardless in which Member State the vehicle is registered.
Minėtame reglamente taip pat prašoma, kad Komisija iki 2013 m. pabaigos pateiktų ES kelių transporto rinkos būklės ataskaitą.
The said Regulation also requires the Commission to report by the end of 2013 on the state of the EU road transport market.
Šioje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, ar suvienodinus galiojančių taisyklių vykdymo užtikrinimo priemones ir supanašinus socialines sąlygas būtų sudarytos sąlygos dar plačiau atverti kabotažo rinką.
This report should assess whether harmonisation in the enforcement of existing rules and convergence in social conditions would allow for further opening of the cabotage market.