natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija susitarė dėl apyvartinių taršos leidimų sistemos trečiojo etapo Direktyvos 2003/87/EB naujos redakcijos (10a skirsnis dėl santykinių taršos gairių nustatymo įvairioms pramonės šakoms).
On 15 December 2010 the Commission agreed on the new edition of the Emission Trading Systems (ETS) III Directive 2003/87/EC (Section 10a on the setting of relative pollution benchmarks for various industries).
Aišku, kad dėl šio sprendimo Europos trąšų pramonė patirs didelių finansinių nuostolių.
It is clear that as a result of this decision the European fertiliser industry will suffer severe financial losses.
Be to, šiuo sprendimu bus sudarytos palankesnės sąlygos kitų šalių, kurios nedalyvauja apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje, kaip antai Kinijos, Indijos, Rusijos, Baltarusijos ir kitų, trąšų gamintojams.
What is more, this decision will put at an advantage fertiliser producers from countries that do not participate in the ETS, such as China, India, Russia, Belarus and others.
Kaip matyti iš mokslinių duomenų, Europos trąšų pramonė yra moderniausia pasaulyje ir mažiausiai tarši.
As scientific data show, the European fertiliser industry is the most modern in the world with the lowest pollution levels.
Nustatę griežtesnius reikalavimus Europos trąšų pramonei, sudarysime palankesnes sąlygas užsienio trąšų gamintojams, o Europos gamintojai gali būti visiškai išstumti iš pasaulinės trąšų rinkos.
By imposing tougher requirements for the European fertiliser industry, we will be favouring foreign fertiliser producers, with the possibility that European producers will be completely pushed out of the global fertiliser market.
Kai Europoje bus pagaminama mažiau trąšų, ES taps labiau priklausoma nuo trąšų importo iš trečiųjų šalių, pvz., Kinijos arba Rusijos, kurios eksportuoja gerokai prastesnės kokybės ir taršesnes trąšas.
As the production of fertilisers in Europe decreases, the EU will become more dependent on imports of fertilisers from third countries, such as China or Russia, which export fertilisers of much lower quality and higher polluting levels.
Ar, prieš priimdama 2010 m. gruodžio 15 d. sprendimą, Komisija tinkamai konsultavosi su Europos trąšų pramonės atstovais ir ar patikimai įvertino šio sprendimo poveikį Europos trąšų pramonei?
Did the Commission carry out an adequate consultation of the European fertiliser industry before making the decision of 15 December 2010 and did it make a credible assessment of the impact this decision would have on the European fertiliser industry?
Ar Komisija įvertino, kaip ši padėtis paveiks Europos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir tvarumą?
Did the Commission carry out an assessment of how this situation would affect the competitiveness and sustainability of the European agricultural sector?
(2011 m. vasario 18 d.)
(18 February 2011)
Santykinius taršos rodiklius rengusios Komisijos tarnybos nuolat tarėsi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant ES trąšų sektoriaus atstovus, kad visapusiškai atsižvelgtų į jų konkrečias nuomones.
Over the course of the work on the benchmarks the Commission services have been in a constant dialogue with all relevant stakeholders, including the EU fertilizer sector, to ensure in-depth consultation of their specific views.
Komisija įdėmiai išklausė, kokios yra šio sektoriaus nerimą keliančios problemos, visų pirma susijusios su teršalų kiekio mažinimo technologijos įdiegimo investicijomis ir jos naudojimo sąnaudomis.
The Commission carefully listened to the concerns of this sector, in particular regarding the investment and operating costs related to installing abatement technology.
Į šias problemas tinkamai atsižvelgta – išmetamo metano kiekis įskaičiuotas į teršalų išmetimo vertes, taikomas įrenginiams, kurie taip pat išmeta šių nereglamentuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
These concerns were taken into due consideration by including methane emissions in the emission values of installations that also emit this unregulated greenhouse gas.
Todėl santykinio taršos rodiklio vertė apytiksliai penkis kartus didesnė, palyginti su tuo, jei nereglamentuojamas išmetamo metano kiekis nebūtų buvęs įtrauktas į santykinio taršos rodiklio apskaičiavimą.
This resulted in a ca 5 times higher benchmark value than if unregulated methane emissions had not been included in the calculation of the benchmark.
Komisija yra įsitikinusi, kad pasiūlyti trąšų pramonės santykiniai taršos rodikliai yra pagrįstas ir proporcingas sprendimas, parengtas pagal pagrindinius teisės aktus.
The Commission is convinced that the proposed benchmarks for the fertilizer industry represent a reasonable and appropriate solution within this legal framework.
Poveikio vertinimas atliktas pagal susijusias taisykles, taikomas persvarstant Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvą ir rengiant Sprendimo dėl nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo projektą.
An impact assessment has been carried out in accordance with the relevant rules for both the revision of the ETS Directive and the draft Decision on free allocation.
Pagal Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvos reikalavimus nustatyti 10 proc. veiksmingiausių įrenginių lygio santykiniai taršos rodikliai, todėl užtikrinti kai kurių įrenginių atitiktį gali būti sudėtinga.
Since the benchmarks are set at the level of the 10 % best performers, as required by the ETS Directive, they may represent a challenge for some installations.
Trąšų sektoriaus santykiniai taršos rodikliai atitinka pažangiausias 2007–2008 m. technologijas.
The fertilizer benchmarks reflect the technological state of the art in the years 2007‑08.
Šio sektoriaus situacija ypatinga tuo, kad daugelio įrenginių išmetamųjų teršalų kiekį galima gerokai sumažinti; jau naudojamos kelios technologijos, kurias taikant išmetamųjų teršalų lygis yra kur kas mažesnis už pasiūlytų santykinių taršos rodiklių lygį.
The situation of this sector is particular to the extent that there is a very large abatement potential in many installations: Several technologies with extremely low emission levels do exist which are far below the proposed benchmark level and which are already in use.
Tačiau iki 2008 m. pabaigos dauguma šių technologijų dar nebuvo įdiegtos, todėl santykinių taršos rodiklių lygis pasiūlytas net neatsižvelgus į tokius šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo atžvilgiu ypač veiksmingus įrenginius.
Most of these, however, were not yet implemented before the end of 2008 so that the proposed benchmark level does not even take account of these very greenhouse gas efficient installations.
Tikimasi, kad per artimiausius kelerius metus tokios technologijos bus įdiegtos į kur kas daugiau įrenginių.
Many more installations are expected to be retrofitted with such technologies in the next few years.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-002222/2011
Question for written answer P-002222/2011
Tema: Iš dalies pakeisto įstatymo Nr. 385/2000 rink. dėl teisėjų ir teisėjų neprofesionalų ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų Europos Sąjungai derėjimas
Subject: Compliance of Act No 385/2000 Coll. on Judges and Lay Judges (as amended) with the commitments of the Slovak Republic to the European Union
Ar Komisija galėtų išdėstyti savo poziciją dėl minėto patvirtinto iš dalies pakeisto įstatymo ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimų Europos Sąjungai teisinės valstybės ir teisėjų nepriklausomumo požiūriu derėjimo?
Could the Commission state its position regarding the compliance of the aforementioned adopted amendment with the commitments of the Slovak Republic to the European Union in the area of the rule of law and independence of the judiciary?
(2011 m. balandžio 8 d.)
(8 April 2011)
Nepriklausomi teismai yra teisinės valstybės pagrindas, svarbus ir būtinas teisingumo ir demokratijos kertinis akmuo.
An independent judiciary is the foundation of the rule of law and an important and indispensable cornerstone of justice and democracy.
Nepriklausomumas taip pat yra esminė sąlyga, užtikrinanti, kad bus paisoma visų Sąjungos teisės garantuojamų teisių ir laisvių, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintos teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.
This independence is also vital to uphold all the rights and freedoms guaranteed by the law of the Union and for the right to an effective remedy and fair trial enshrined in Article 47 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Vis dėlto Europos Komisija negali imtis priemonių dėl Jūsų klausime nurodytų aplinkybių.
The European Commission, however, cannot take action on the basis of the circumstances raised in the question for written answer.
Europos Komisija neturi bendrų įgaliojimų kištis į valstybių narių teismų sistemą arba nacionalinės teisėkūros procedūrą.
Indeed the European Commission has no general competence to intervene in the organisation of the judiciary in the Member States or in the course of adoption of the proposed national legislation.
Imtis priemonių Komisija gali tik su Europos Sąjungos teise susijusiais atvejais, pavyzdžiui, kai kyla grėsmė jos veiksmingam įgyvendinimui.
The European Commission can intervene only where European Union law is involved, for example, where its effective implementation might thereby be undermined.
Norėčiau pabrėžti, kad Komisija, neviršydama savo kompetencijos, ir toliau atidžiai domėsis su teismų nepriklausomumu susijusiais klausimais.
I would like to underline that, acting within its competences, the Commission will continue to follow attentively issues related to the independence of the judiciary.
Komisija ir Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė pagal suderintą pagrindą ir visapusiškai dalyvaujant valstybėms narėms nustatys šių testų apimtį ir sąlygas.
The Commission and the European Nuclear Safety Regulators Group (ENSREG) will develop the scope and modalities of these tests in a coordinated framework with the full involvement of Member States.
Bus užtikrintas visiškas veiklos skaidrumas.
Full transparency on this exercise will be ensured.
Remdamasi Komisijos ataskaita, Europos Vadovų Taryba iki 2011 m. pabaigos įvertins nustatytus faktus.
The European Council will evaluate the findings by the end of 2011, on the basis of a report from the Commission.
Europos Vadovų Taryba taip pat paragino panašų vertinimą atlikti kaimyninėse valstybėse ir visame pasaulyje.
In addition, the European Council called for similar assessments to be carried out in the neighbouring countries and worldwide.
Be to, Europos Vadovų Taryba įgaliojo Komisiją iki 2011 m. pabaigos persvarstyti galiojantį branduolinių įrenginių saugos teisinį bei reguliavimo pagrindą.
Further, the European Council mandated the Commission to review the existing legal and regulatory framework for the safety of nuclear installations by the end of 2011.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-005341/2011
Question for written answer P-005341/2011
Tema: Intervencinė javų supirkimo kaina
Subject: Intervention price for cereals
Pastaruoju metu grūdų auginimo sektorius patiria ypatingai daug nuostolių, kadangi pabrangus degalams ir trąšoms išaugo jų savikaina.
Cereals producers have been suffering particularly heavy losses for some time now, as a result of the increase in costs caused by rising fuel and fertiliser prices.
Intervencinė grūdų supirkimo kaina Europos Sąjungoje yra labai maža.
The intervention price for cereals in the EU is extremely low.
Šiuo metu taikoma intervencinė kaina (101,3 EUR už toną) neužtikrina ūkininkams minimalių garantijų, nedengia gamybos sąnaudų ir dėl to ūkininkai patiria didelių nuostolių.
The current figure is EUR 101.3/tonne, a level which denies farmers a basic guaranteed income and does not even cover their production costs, leaving them facing considerable losses.
Kokių priemonių, atsižvelgiant į intervencinio mechanizmo svarbą, ketina imtis Europos Komisija, kad intervencinė grūdų supirkimo kaina būtų padidinta ir atitiktų teisėtus ūkininkų lūkesčius?
Given the importance of the intervention mechanism, what steps does the Commission propose to take to raise the intervention price to a level where it can meet farmers’ legitimate expectations?
Ar šiuo metu taikoma supirkimo kaina užtikrina pakankamas grūdų atsargas ir ar yra efektyvi kovos su spekuliacija žemės ūkio žaliavomis pasaulio rinkose priemonė?
Does the current purchasing price guarantee the availability of sufficient cereals stocks and is it effective in combating global speculation in agricultural commodities?
Komisija ragina gerbiamą Parlamento narį nepamiršti, kad šiais prekybos metais grūdų kainos kaip niekada aukštos.
The Commission would like to remind the Honourable Member of the historically high level of cereal prices seen in the current marketing year.
2009–2010 prekybos metais vidutinė malamųjų kviečių kaina (FOB Rouen) buvo 130 EUR už toną, o šiais prekybos metais ji viršija 230 EUR už toną.
Whereas the average price of milling wheat fob Rouen in the marketing year 2009/2010 was 130 €/tonne, the price in this marketing year exceeds 230 €/tonne.
Akivaizdu, kad padidėjo ne tik sąnaudos, bet ir produkcijos kainos.
Clearly, not only input costs, but also output prices have increased.
2009–2010 prekybos metais rinka (ypač miežių) veiksmingai paremta intervencinėmis priemonėmis – supirkta 5,6 mln. tonų grūdų.
Intervention provided efficient market support, especially for barley, in the marketing year 2009/2010, when 5.6 million tonnes of cereals were purchased.
Nuo 2010 m. liepos 1 d. intervencinė sistema pasikeitė, bet, turint omenyje aukštas rinkos kainas, tai nedaro poveikio rinkos kainų dydžiui.
Changes to the intervention system were introduced from 1 July 2010, but in view of the high market prices, these have no impact on market price levels.
Komisija neketina didinti intervencinės kainos, nes tai neturėtų įtakos padėčiai rinkoje, tai prieštarautų bendros žemės ūkio politikos bendram orientavimui į rinką ir dėl to sumažėtų Europos grūdų produkcijos konkurencingumas tiek ES, tiek pasaulio rinkoje.
The Commission has no intention to increase the intervention price, as this would have no effect in view of the market situation, it would be contrary to the general market orientation of the Common Agricultural Policy, and it would reduce the competitiveness of European cereal production, both on the EU as well as on the world market.
Be to, reikėtų priminti, kad grūdams taikoma intervencine sistema siekiama ne sukaupti strategines atsargas, bet užtikrinti grūdų augintojams minimalios socialinės apsaugos sistemą.
It should furthermore be reminded that the aim of the intervention system for cereals is not to provide for strategic stocks, but to provide for a safety net for cereal producers.
Norėtume gerbiamą Parlamento narį užtikrinti, kad Komisija atidžiai stebi kainų pokyčius tarptautinėse ir Europos prekių rinkose ir imsis būtinų veiksmingų priemonių, kad būtų sudarytos tinkamo šių prekių vidaus rinkos veikimo sąlygos.
The Honourable Member should rest assured that the Commission is following closely the price developments on international and European commodity markets and will present the necessary effective measures to allow for a good functioning of the internal market in these commodities.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-005667/2011
Question for written answer P-005667/2011
Tema: Dėl smulkaus verslo ribojimų
Subject: Restrictions on small businesses
Smulkiojo verslo akte Europai Europos Komisija šių metų vasario mėnesį pateikė išsamią apžvalgą, kaip skatinti verslumą, didinti smulkaus ir vidutinio verslo konkurencingumą, teisės aktuose ir politikos formavimo procese įtvirtinti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“.
Last February, in the Small Business Act for Europe the Commission gave a detailed overview of how to promote entrepreneurship, increase the competitiveness of small and medium-sized enterprises and establish the principle of ‘think small first’ in legislation and in the policy development process.
Ekonominės krizės apimtose ES valstybėse, ypač naujosiose, padidėjo šešėlinės ekonomikos dalis.
In the EU Member States that have been affected by the crisis, particularly the new Member States, the informal economy has grown.
Kai kurios ES vyriausybės, siekdamos gauti daugiau pajamų ir kovodamos su juodąja ekonomika, didina administracinę naštą ir verslo išlaidas verslininkams.
Some EU governments, in order to generate more revenue and combat the underground economy, are increasing the administrative burden and business costs.
Pavyzdžiui, Lietuvoje Vyriausybė be išankstinio įspėjimo, nepasitarus su smulkiojo verslo asociacijų atstovais, nurodė smulkiems verslininkams, prekiaujantiems turgavietėse įrengtose patalpose, naudoti kasos aparatus.
The Lithuanian Government, for example, has asked small entrepreneurs who sell their products in markets to use cash registers, without giving them any notice and without consulting the representatives of small business associations.
Įsigaliojus nutarimui, nemažai smulkiųjų prekybininkų apsisprendė trauktis iš verslo.
Since the entry into force of this decision, many small-scale traders have decided to close down their businesses.
Stambiems prekybos centrams susidarė dar palankesnės sąlygos monopolizuoti dar likusią konkurencingą turgaviečių rinką ir didinti produktų kainas.
Major shopping centres are therefore enjoying even more favourable conditions since they have a monopoly on the markets, which used to be competitive, and can increase product prices.
Kokia Europos Komisijos nuomonė šiuo klausimu?
What is the Commission's position on this matter?
Ar minėti sprendimai atitinka Smulkiojo verslo akto Europai dvasią skatinti verslumą, didinti smulkaus ir vidutinio verslo konkurencingumą?
Are the above decisions in keeping with the spirit of the Small Business Act, which seeks to promote entrepreneurship and increase the competitiveness of small and medium-sized enterprises?
A Tajani atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Tajani on behalf of the Commission
SVA ir jo apžvalga grindžiami principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, o vienas iš dabartinių ir būsimų prioritetinių veiksmų – mažinti teisinę ir administracinę naštą.
The SBA and its Review are based on the ‘Think Small First’ principle and clearly indicate as one of the priorities for current and future actions the reduction of legislative and administrative burdens.
Komisija gavo verslininkų asociacijos skundą dėl kasos aparatų diegimo Lietuvoje.
The Commission has received a complaint from a business association on the specific issue of the introduction of cash registers in Lithuania.
Šiuo metu Komisija šį klausimą išsamiai nagrinėja atsižvelgdama į ES teisę ir politiką.
The Commission is currently analysing this issue carefully in the context of EC law and policy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-005668/2011
Question for written answer P-005668/2011
Tema: Dėl ES įsipareigojimo teikti Bendrijos paramą Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui įtvirtinimo būsimoje finasinėje perspektyvoje
Subject: EU commitment to provide Community assistance for the decommissioning of the Ignalina nuclear power plant under the next multiannual financial framework
Protokole Nr. 4 prie Lietuvos stojimo į ES sutarties nuostatose pripažįstama, kad dviejų Ignalinos atominės elektrinės reaktorių, paveldėtų iš buvusios Sovietų Sąjungos, eksploatavimo nutraukimas yra beprecedentinio pobūdžio ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai.
Protocol No 4 annexed to Lithuania's Act of Accession to the EU recognises that the decommissioning of the two reactors at the Ignalina nuclear power plant inherited from the former Soviet Union is of an unprecedented nature and represents an exceptional financial burden for Lithuania not commensurate with the size and economic strength of the country.
Nuostatose taip pat nurodoma, kad Ignalinos atominės nutraukimas yra ilgalaikis procesas, kuriam turi būti nenutrūkstamai teikiama Bendrijos adekvati finansinė parama ir po 2006 m.
It also states that the decommissioning of the plant is of a long-term nature and that adequate EU financial assistance will continue to be provided seamlessly even after 2006.
Ar Komisija planuoja įgyvendinti prisiimtus įsipareigojimus?
Does the Commission intend to act on the commitments made?
Jei taip, kaip aukščiau minimas solidarus ES finansavimo įsipareigojimas Ignalinos programai atsispindės sekančioje finansinėje perspektyvoje?
If so, how will the EU's solidarity-based financial commitment to the Ignalina Programme be reflected in the next multiannual financial framework?
Komisija norėtų gerbiamam Parlamento nariui pateikti nuorodą į savo atsakymą į žodžiu pateiktą klausimą H-000240/2011 .
The Commission would like to refer the Honourable Member to its answer to the Oral Question H‑000240/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-005894/2011
Question for written answer P-005894/2011
Tema: Bendros žemės ūkio politikos ateitis po 2013 m.
Subject: Future of the common agricultural policy after 2013
Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) turi išlikti bendrąja politika, finansuojama iš Europos Sąjungos biudžeto.
The common agricultural policy (CAP) must continue to be a common policy funded by the EU budget.
Pagal BŽŪP teikiant tiesioginę paramą sušvelnėjo pasaulinės ekonominės krizės pasekmės ir ženkliai prisidėta prie žemės ūkio vystymosi.
Direct aid provided by the CAP has helped to alleviate the effects of the world economic crisis and made a significant contribution to agricultural development.
Atsižvelgiant į BŽŪP teikiamą naudą, labai svarbu nustatyti teisingą ir sąžiningą tiesioginės paramos paskirstymo ES valstybėms narėms sistemą.
In view of the advantages offered by the CAP, it is highly important to establish a system for the fair and just distribution of direct aid among the EU Member States.
Šiuo metu taikomas tiesioginių išmokų skyrimo mechanizmas susietas su istoriniais referenciniais rodikliais, kurių taikymas sudaro tam tikras diskriminacines sąlygas, ypač naujoms valstybėms narėms, kadangi tiesioginių išmokų dydis nustatomas neatsižvelgiant į skirtingas ūkininkavimo sąlygas regionuose.
At present, the mechanism used for granting direct payments is linked to historical indicators, the application of which gives rise to discrimination, particularly against the new Member States, because the amounts paid are calculated without taking into account the different agricultural conditions in the various regions.
Po 2013 m. siūlomas tiesioginės paramos lygis ir metodika kelia abejonių, kadangi Lietuvos žemdirbiai ir toliau negalės naudotis bendros žemės ūkio politikos teikiamomis galimybėmis vienodai su kitų valstybių narių ūkininkais.
The form and level of direct aid proposed for the post-2013 period is questionable, as Lithuanian farmers will still not be entitled to benefit from the CAP's advantages to the same extent as farmers in other Member States.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros sektorius yra neatsiejama Lietuvos ekonomikos ir visuomenės dalis, kurios vystymasis ir plėtra priklauso nuo Europos Sąjungos skiriamos tiesioginės paramos, o numatomas reguliavimas užkirstų kelią mūsų šalies žemdirbiams efektyviai naudotis tiesioginėmis išmokomis, kaip pajamų palaikymo ir stabilizavimo priemone, iškraipytų rinką, o kartu neatitiktų teisėtų visuomenės lūkesčių.
Agriculture and rural development are an integral part of Lithuania's economy and society, the development and expansion of which depend on the direct aid provided by the EU, but the proposed rules would prevent Lithuanian farmers from making effective use of direct payments, such as measures to maintain and stabilise income, and would create market distortions, thus failing to meet society's legitimate expectations.
Ar, Komisijos nuomone, išlikęs nepakeistas dabartinis tiesioginių išmokų modelis po 2013 metų bus tinkama ir efektyvi priemonė įgyvendinti bendros žemės ūkio politikos tikslus ir užtikrinti paramos lygio skaidrumą?
Does the Commission consider maintaining the direct payment mechanism in its present form post-2013 to be an appropriate and effective means of achieving the aims of the common agricultural policy and ensuring that the level of aid is transparent?