natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europos Sąjungoje antidempingo priemones planuojama panaikinti įmonėms, kurios savo gamybą yra perkėlusios į trečiąsias šalis, o pagamintą produkciją importuoja į ES.
The EU plans to abolish anti-dumping measures on companies that have transferred production to third countries and which import finished goods into the EU.
Tačiau mažos ir vidutinės įmonės neturi pajėgumų perkelti savo gamybos į trečiąsias šalis ir yra priverstos konkuruoti su atvežtine produkcija, kuriai antidempingas netaikomas.
However, small and medium‑sized enterprises do not have the capacity to transfer production to third countries and would therefore be forced to compete with imported goods to which anti-dumping measures do not apply.
Kokia yra Europos Komisijos pozicija šiuo klausimu ?
What is the Commission’s position on this matter?
Be to, ar gerbiamas komisaras nemano, jog panaikinus antidempingo priemones minėtoms įmonėms, pasunkės veiklos ir konkurencijos sąlygos smulkioms ir vidutinėms įmonėms, kurios nepajėgios savo produkcijos gaminti trečiosiose šalyse?
Does not the Commission consider that abolishing anti-dumping measures on the aforementioned companies would worsen the operating and competitive conditions of SMEs unable to carry out production in third countries?
(2007 m. kovo 28 d.)
(28 March 2007)
Neseniai Komisija pateikė viešosioms konsultacijoms skirtą Žaliąją knygą dėl prekybos apsaugos priemonių COM (2006) 763 galutinis. .
The Commission has recently published a Green Paper on Trade Defence Instruments COM(2006)763 final. for public consultation.
Komisija patikina gerbiamąjį narį, kad neketinama panaikinti prekybos apsaugos priemonių, taikomų bendrovėms, kurios perkėlė gamybą į trečiąsias šalis ir kurios importuoja galutinius produktus į ES.
The Commission can reassure the Honorable Member that there is no intention to abolish Trade Defence Instruments, including on companies that have transferred production to third countries and which import finished goods into the EU.
Žaliąja knyga siekiama pradėti svarstyti, ar vykstant didžiuliams pokyčiams pasaulio ekonomikoje būtina pritaikyti šias priemones ir tuo pačiu metu apsaugoti ES gamintojus nuo nesąžiningos prekybos.
The aim of the Green Paper process is to launch a reflection on whether there is a need to adapt these instruments in light of the far-reaching changes taking place in the global economy, while maintaining the ability to defend EU producers against unfairly traded goods.
Žaliojoje knygoje tiesiai klausiama apie mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) iškylančias kliūtis dalyvauti prekybos apsaugos tyrimuose (19 klausimas).
The Green Paper explicitly refers to the obstacles of small and medium-sized enterprises (SME's) in trade defence investigations in question 19.
Joje suinteresuotosios šalys raginamos teikti siūlymus, kaip spręsti šias problemas.
It encourages stakeholders to come forward with proposals on how these obstacles can be addressed.
Žaliojoje knygoje nėra išankstinių nusistatymų, o viešosios konsultacijos – atviros.
This Green Paper process is open and without preconceived ideas.
Komisija tikisi, kad konsultacijose dalyvaus įvairių sričių suinteresuotosios šalys: gamintojai, naudotojai, mažmenininkai, vartotojai, mokslininkai, teisininkų kontoros, valstybės narės, ir, žinoma, Parlamentas.
The Commission is looking forward to receiving contributions from a broad variety of stakeholders: producers, users, retailers, consumers, academics, law firms, Member States and, of course, Parliament.
Po konsultacijų, kurios truks iki 2007 m. kovo 31 d., Komisija pateiks rezultatus ir, jei reikia, apsvarstys tolesnius veiksmus.
After the consultation process, which extends until 31 March 2007, the Commission will communicate the results of this consultation and consider if further action is appropriate.
KLAUSIMAS RAŠTU E-0924/07
WRITTEN QUESTION E-0924/07
pateikė Arūnas Degutis (ALDE)
by Arūnas Degutis (ALDE)
(2007 m. vasario 26 d.)
(26 February 2007)
36 . direktyvos 5-ajame straipsnyje apibrėžiamas „Oro uosto naudotojų komitetas“, o 2-ajame straipsnyje apibrėžiama „oro uosto naudotojo“ sąvoka.
36 . defines what constitutes an ‘airport users’ committee’, while the term ‘airport user’ is defined in Article 2.
Panašu, kad dalis oro uoste veikiančių įmonių neturi teisės dalyvauti oro uosto direkcijai priimant sprendimus, o į jų pateiktas pastabas ar pasiūlymus retai kada atsižvelgiama.
It would appear that some of the undertakings operating at airports do not have the right to participate when decisions are taken by the airport management, and the comments and suggestions they make are rarely taken into account.
Norėčiau paprašyti Komisijos išaiškinimo, ar antžeminių paslaugų teikėjas, ar kitos įmonės, tiesiogiai susijusios su oro uosto aptarnavimu, turėtų būti pakviesti tapti Oro uosto naudotojų komiteto nariais?
Can the Commission clarify whether suppliers of ground handling services or other undertakings directly connected to airport facilities should be invited to become members of the airport users’ committee?
(2007 m. balandžio 27 d.)
(27 April 2007)
2 straipsnio d dalyje numatyta, kad oro uosto naudotojas –„bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už keleivių, pašto ir (arba) krovinių vežimą oro transportu iš oro uosto arba į atitinkamą oro uostą“.
Article 2(d) defines the term ‘airport user’ as ‘any natural or legal person responsible for the carriage of passengers, mail and/or freight by air from, or to the airport in question’.
Todėl remiantis šia direktyva tik oro vežėjai ar juos atstovaujančios organizacijos gali būti Oro uosto naudotojų komiteto nariai.
Therefore, on the basis of the directive, indeed only air carriers or organisations representing them can be members of an Airport Users Committee.
Riboto dalyvavimo Oro uosto naudotojų komitete esmė ta, kad oro vežėjai yra pagrindinės suinteresuotosios šalys, kurioms svarbi antžeminių paslaugų teikėjų oro uoste atranka.
The logic behind this limitation to participation in the Airport Users Committee is that air carriers are the main parties concerned by the selection of groundhandling service suppliers at an airport.
Oro vežėjai – tiesioginiai antžeminių paslaugų teikėjų klientai ir todėl ypač suinteresuoti teikiamų antžeminių paslaugų kokybe ir tuo, kad paslaugų kainos atitiktų jų kokybę.
Air carriers are the direct consumers of groundhandling service providers and have therefore a paramount interest on the quality of the services provided and the adequacy of the level of prices for them.
Oro uosto naudotojų komitetas teikia patarimus kasdienio oro uosto reikalų tvarkymo klausimais.
The Airport Users' Committee has a consultation role in the day-to-day running of an airport business.
Tai – patariamasis organas, todėl jo rekomendacijos oro uostą valdančiai institucijai nėra privalomos.
It is nevertheless a consultative body and therefore its recommendations are not binding for the airport managing body.
KLAUSIMAS RAŠTU E-2302/07
WRITTEN QUESTION E-2302/07
pateikė Justas Vincas Paleckis (PSE)
by Justas Vincas Paleckis (PSE)
(2007 m. balandžio 30 d.)
(30 April 2007)
Tema: Dėl Europolo ateities
Subject: The future of Europol
2006 metų gruodį Taryba nutarė atlikti Europolo pertvarkymo į ES agentūrą galimybių tyrimą, kuriai finansavimas būtų skiriamas iš ES biudžeto, o darbuotojams būtų taikomas ES darbuotojų reglamentas.
In December 2006, the Council decided to draw up a report on the possibilities of restructuring Europol and transforming it into an EU agency, financed from the EU budget and whose employees would be subject to the EU Staff Regulations.
Atliktas tyrimas parodė, kad, viena, tarnybos pertvarkymas suteiktų galimybę perimti kitų ES agentūrų gero darbo praktikos pavyzdžius bei dalyvauti jungtiniuose agentūrų darbuotojų pasitarimuose.
The report that was drawn up showed that, on the one hand, restructuring Europol would make it possible to adopt examples of good practice from other EU agencies and to take part in joint consultations of agency employees.
Kita vertus, pertvarkymas sukeltų sumaištį Europolo administracijos struktūroje, apsunkintų tarnybos darbuotojų veiklą jungtinėse tyrimo grupėse, jam atlikti reikėtų papildomų administracinių išlaidų.
On the other hand, the restructuring would upset Europol’s administrative structure, complicate the work of its agents in joint investigation groups and generate extra necessary administrative expenditure.
ES darbuotojų reglamento pritaikymas Europolui Europos mokesčių mokėtojams reikštų 10 procentų didesnes išlaidas personalui.
Application of the Staff Regulations to Europol would necessitate a 10 % rise in staff costs, borne by the European taxpayer.
Atsižvelgus į tyrimo išvadas, aiškėja, kad valstybės narės abejoja dėl Europos Komisijos iniciatyvos dėl Europolo finansavimo iš bendrojo Bendrijos biudžeto.
In view of the report’s conclusions, it is understandable that the Member States have doubts about the Commission initiative to finance Europol from the Community budget.
Kokius papildomus teigiamus pokyčius duotų Europolo reforma?
What other positive changes would the reform of Europol bring about?
Kokia yra Europos Komisijos pozicija dėl Europolo finansavimo?
What is the Commission’s position on the financing of Europol?
KLAUSIMAS RAŠTU E-2303/07
WRITTEN QUESTION E-2303/07
Tema: Dėl informacinės visuomenės plėtrai skirtų lėšų įsisavinimo
Subject: Uptake of funding for the development of the information society
ES struktūrinių fondų finansinės paramos lėšų, skirtų informacinės visuomenės plėtrai, įsisavinimas daugelyje naujųjų ES šalių 2004-2006 metų laikotarpiu vyko vangiai.
The uptake of financial support from the EU structural funds for the development of the information society for the period 2004‑06 has been sluggish in the majority of the new EU Member States.
Kaip pagrindinės priežastys nurodomi projektų rengėjų pasyvumas, kurį lemia biurokratiškai sudėtingas projektų parengimo mechanizmas ir jų vertinimo tvarka bei kompetentingų specialistų trūkumas.
The main reasons for this are the passivity of project developers, resulting from an administratively complex project preparation mechanism and evaluation procedure, and a lack of qualified specialists.
Jei ši tendencija išliks ir ateityje, ji kels realų pavojų ES paramos informacinės visuomenės plėtrai 2007-2013 metais panaudojimo efektyvumui, neleis pasiekti tikėtinų tikslų ir rezultatų, įveikti santykinio daugelio naujųjų ES šalių atsilikimo nuo kitų ES šalių vartotojų kompetencijos, informacinių technologijų ir infrastruktūros plėtros srityse, įgyvendinti aukštų elektroninių paslaugų kokybės ir prieinamumo standartų.
If this trend continues in the future, it will jeopardise the effective use of EU support for the development of the information society in 2007‑13 and make it impossible to achieve the desired objectives and results, to make up the gap between many of the new Member States and other EU countries in terms of users’ aptitudes and the development of information technology and infrastructure, and to implement high standards relating to the quality and accessibility of electronic services.
Ką Europos Komisija siūlytų keisti, kad informacinės visuomenės plėtrai skirtos lėšos būtų įsisavinamos efektyviau?
What changes would the Commission propose in order to ensure that funding for the development of the information society is taken up effectively?
Kokie būtų Europos Komisijos pasiūlymai dėl specialistų trūkumo, kurį didžiąja dalimi lemia specialistų migracija į turtingesnes ES šalis, klausimo sprendimo?
How would the Commission propose to solve the problem of a lack of specialists, which is caused mainly by the migration of specialists to wealthier EU countries?
Esant tokioms tendencijoms naujosiose ES šalyse, taip pat ir Lietuvoje, gali trūkti specialistų, galinčių parengti informacinės visuomenės plėtros projektus.
The existence of these trends in the new Member States, including Lithuania, explains the lack of specialists able to prepare information society development projects.
D. Hübner atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Hübner on behalf of the Commission
(2007 m. birželio 20 d.)
(20 June 2007)
Komisija parengė sistemą, skirtą užtikrinti, kad valstybės narės naudotųsi struktūriniais fondais informacinės visuomenės plėtrai remti ir kad tai būtų jų pastangų modernizuojant ekonomiką bei siekiant Lisabonos tikslų dalis.
The Commission has created a framework to ensure that Member States use the Structural Funds to support the development of the information society as part of their efforts to modernize their economy and reach the Lisbon goals.
Konkretesni klausimai, kaip antai plačiajuosčio ryšio diegimas, buvo iškelti komunikate „Atotrūkio diegiant plačiajuostį ryšį mažinimas“ COM(2006) 129 galutinis ir vėlesnėje konferencijoje Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas: plačiajuosčio ryšio nauda kaimo vietovėms ir mažiau išsivysčiusiems regionams (2007 m. gegužės 14−15 d.).
More specific issues such as the development of broadband have been highlighted by the communication ‘Bridging the Broadband Gap’ COM(2006)129 final. and the subsequent Conference Bridging the Broadband Gap: Benefits of broadband for rural areas and less developed regions (14-15 may 2007).
Taip pat žiūrėkite: http://ec.europa.eu/information_society/events/broadband_gap_2007/index_en.htm ta tema.
See also: http://ec.europa.eu/information_society/events/broadband_gap_2007/index_en.htm on the same topic.
Šios paramos rezultatai jau pastebimi.
This support is delivering visible results.
Tai − dvigubai didesnės informacinėms ir ryšio technologijoms (IRT) skirtos išlaidos nei deklaruotosios ankstesniu programavimo laikotarpiu.
This represents more than double with respect to the information computer technology (ICT) expenditure originally declared in the previous programming period.
Kad galėtų įvykdyti šį gerokai didesnį įsipareigojimą dėl informacinės visuomenės, Komisija organizuos regionų gerosios patirties mainus.
To be able to manage this much larger commitment on the information society, the Commission will organise exchange of good practice among regions.
Naujuoju struktūrinių fondų programavimo laikotarpiu taip pat numatyta iniciatyva „Regionų ekonominiai pokyčiai“ (REP), kurios tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti atnaujintas Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkes vykdant ekonomikos modernizavimo veiklą.
The new programming period of Structural Funds also includes the initiative ‘Regions for Economic Change’ (RfEC) which aims to help Member States to implement the renewed Lisbon and Gothenburg agenda through actions aimed at economic modernization.
Ši iniciatyva bus įgyvendinama per regioninio bendradarbiavimo ir miestų plėtros tinklo programas bei apims du teminius IRT tinklus, skirtus regionų IRT pajėgumams didinti.
It will work through the interregional cooperation and urban development network programmes, and includes two thematic networks on ICT which aim to contribute to improve regional capacity in the ICT field.
Paaiškėjo, kad „Europos 2007 m. plačiajuosčio ryšio projektų atranka“ − puikus pradinis taškas skatinant IRT srities gerosios patirties mainus tarp vietos ir regionų valdžios institucijų.
The ‘European 2007 Broadband Project awards ’ proved also to be a very useful starting point for increasing the exchange of ICT good practices among local and regional authorities.
Parengus šiam tikslui skirtą tinklavietę, veikla bus naudinga regionų ir vietos dalyviams.
A purpose-built website will expand this action for the benefit of regional and local players.
Be to, kaip jau nurodyta jos atsakyme į gerbiamo nario klausimą Nr. H-0269/07 , Komisija, siekdama būsimu programavimo laikotarpiu geriau panaudoti ES sanglaudos politikos lėšas, pabrėžė poreikį taikyti sanglaudos programas, kad būtų sustiprinti visų pirma konvergencijos regionų bei šalių administraciniai ir instituciniai pajėgumai, o iš valstybių narių iki šiol pateiktų programų matyti, kad 2007−2013 m. veiklai, kurios tikslas –„tobulinti tinkamos politikos ir programų rengimą, stebėseną ir vertinimą“, bus skirta beveik 3,8 mlrd.
In addition, as already indicated in the Commission's reply to the Honourable Member's question H‑0269/07 , with a view to enhancing absorption of EU cohesion policy funds in the next programming period, the Commission has stressed the need to use cohesion programmes to reinforce administrative and institutional capacity, particularly in the Convergence regions and countries and the programmes submitted so far by Member States reveal that an amount of almost EUR 3.8 billion will be allocated for the period 2007‑13 to activities aimed at ‘improving good policy and programme design, monitoring and evaluation’.
Šia pagalba taip pat bus galima naudotis 2007–2013 m.
This will also apply for the period 2007‑13.
Galiausiai buvo parengta naujųjų valstybių narių gebėjimus panaudoti ES lėšas stiprinanti nauja priemonė, vadinamoji JASPERS − „Bendra parama projektams Europos regionuose remti“, pagal kurią valstybėms narėms bus siūloma pagalba rengiant svarbius projektus, kurie bus teikiami Komisijai tvirtinti.
Finally, a new facility has been created which should reinforce the absorption capacity of EU funds in the new Member States, known as JASPERS, ‘Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions’ offering a service to these Member States to help in the preparation of major projects for submission for approval to the Commission.
Žinodama, kad mokslo darbuotojams reikia paskatų pasilikti gimtosiose šalyse ir ES, šioje srityje Komisija ėmėsi tam tikrų veiksmų.
The Commission is aware of the issue that researchers require incentives to stay within their home countries and the EU and has initiated a series of actions in this regard.
Pirma, naujojoje Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje numatomos atitinkančios paramos pagal struktūrinių fondų programas reikalavimus išlaidos mokslo darbuotojams.
Firstly, costs of researchers are permitted under the state aid framework for research, development and innovation and are eligible for support under Structural Funds programmes.
Antra, moksliniai tyrimai ir naujovės, IRT mokymas, e-mokymasis ir profesinis mokymas – tai prioritetiniai atnaujintos Lisabonos darbotvarkės klausimai.
Secondly, research and innovation, training in ICT, e‑learning and vocational training are on top of the revised Lisbon agenda.
KLAUSIMAS RAŠTU E-2776/07
WRITTEN QUESTION E-2776/07
(2007 m. birželio 1 d.)
(1 June 2007)
Tema: Dėl aplinkosaugos klausimų G-8 susitikime
Subject: Environmental protection issues at the G8 summit
ES Tarybai ir G-8 pirmininkaujanti Vokietija rengiasi Didžiojo aštuoneto viršūnių susitikimui.
Germany, which holds the presidencies of the EU Council and the G8, is currently preparing for the summit meeting of the Group of Eight.
Vienas iš prioritetinių Vokietijos pirmininkavimo uždavinių – pasaulinio atšilimo problemos sprendimas.
One of the German presidency’s major priorities is solving the problem of global warming.
Vokietijos kanclerė A. Merkel G-8 susitikime ketina primygtinai paraginti pasaulio valstybes sumažinti į atmosferą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taupyti energiją ir kuo greičiau pereiti prie atsinaujinančių energijos šaltinių.
At the G8 summit, Federal Chancellor Angela Merkel intends to call on the world’s states as a matter of urgency to reduce the quantity of greenhouse gases released into the atmosphere, to save energy and to switch to renewable energy sources as soon as possible.
Tačiau susidaro įspūdis, kad mūsų planetos aplinka kol kas nuoširdžiai rūpinasi tik ES.
However, one has the impression that up to now only the EU is genuinely concerned about the global environment.
Ką daro ES Taryba, kad delsiančios suvienyti pastangas bendrai kovai su klimato pokyčiais valstybės, pirmiausia Jungtinės Valstijos, o kartu ir Rusija, Japonija, Kanada Didžiojo aštuoneto viršūnių susitikime įsipareigotų vykdyti konkrečius aplinkosauginius uždavinius?
What is the EU Council doing to ensure that those countries that are hesitating to participate in concerted efforts to fight climate change — mainly the United States, but also Russia, Japan and Canada — undertake at the G8 summit to take practical measures to protect the environment?
Kokių veiksmų imasi ES pirmininkaujanti valstybė, kad konkrečių aplinkosaugos tikslų vykdymo imtųsi sparčiai besivystančios Pietryčių Azijos šalys, pirmiausia Kinija ir Indija?
What steps is the country that holds the EU Presidency taking to ensure that the rapidly developing countries of South-east Asia, particularly China and India, start implementing concrete environmental objectives?
KLAUSIMAS RAŠTU E-3867/07
WRITTEN QUESTION E-3867/07
(2007 m. liepos 26 d.)
(26 July 2007)
Tema: Dėl diskriminacijos lytinės orientacijos pagrindu
Subject: Discrimination on the basis of sexual orientation
Europos Sąjungos šalyse skirtingu mastu susiduriama su viena iš didžiausių netolerancijos apraiškų – homofobija.
One of the commonest manifestations of intolerance — homophobia — is encountered to varying degrees in the countries of the European Union.
Ji pasireiškia diskriminacija, kuomet nesudaromos lygios galimybės kiekvienam asmeniui, nesvarbu, kokia jo lytinė orientacija, naudotis savo pilietinėmis, politinėmis, socialinėmis, ekonominėmis ir kitomis teisėmis bei laisvėmis.
It occurs as discrimination whenever the same opportunities are not granted to all, regardless of their sexual orientation, to exercise their civil, political, social, economic and other rights and freedoms.
Priešiškai visuomenę nuteikiančių pareiškimų tenka išgirsti ir iš kai kurių ES šalių politikų lūpų, neretai ES šalyse pasitaiko draudimų homoseksualių žmonių teises ginančioms organizacijoms reikšti savo nuomonę ar organizuoti viešuosius renginius.
Statements inciting public hostility have even been made by certain Member States’ politicians, and, in EU countries, organisations defending homosexuals’ human rights are often banned from expressing their opinion or organising public events.
Ar Europos Komisija nemano, jog reikėtų imtis papildomų priemonių, įpareigosiančių ES šalių politikus, teisėtvarkos pareigūnus ir kitus valstybės tarnautojus dėti visas įmanomas pastangas, kovojant su homofobijos apraiškomis visuomenės gyvenime bei užtikrinant lygias teises ir galimybes visiems piliečiams, neatsižvelgiant į jų lytinę orientaciją?
Does the Commission not see a need for additional measures requiring politicians, justice officials and other public servants in EU Member States to make every possible effort to combat manifestations of homophobia in society and to guarantee equal rights and opportunities for all citizens, regardless of their sexual orientation?
V. Špidlos atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Špidla on behalf of the Commission
(2007 m. rugsėjo 17 d.)
(17 September 2007)
Komisija smerkia visas homofobijos formas ir siekia, kad visuomenėje būtų vadovaujamasi tolerancija ir pagarba.
The Commission condemns all forms of homophobia and promotes a society which is based on tolerance and respect.
Todėl Komisija labai apgailestauja, kad tam tikrais atvejais valdžios institucijos draudė organizuoti renginius, kaip antai gėjų paradus.
In this context, the Commission deeply regrets that public authorities in some cases have prohibited events, such as gay pride marches.
Komisija tikisi, kad nacionalinės valdžios institucijos imasi reikiamų veiksmų teisei laisvai reikšti savo mintis ir įsitikinimus įtvirtinti bei kovoja su bet kokiu smurtu prieš homoseksualius žmones.
The Commission counts on national authorities to enforce the right of freedom of expression and take action against any kind of violence against gay people.
Komisija siekia užtikrinti, kad ši direktyva būtų tinkamai perkelta į nacionalinę teisę ir veiksmingai taikoma.
The Commission is committed to ensuring that this directive is correctly transposed into national law and is effectively applied.
Konsultacijos rezultatai bus pritaikyti rengiant poveikio vertinimą, kuris bus pridedamas prie Komisijos pasiūlymų.
The results will feed into the Impact Assessment which will accompany the Commission's proposals.