natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europos Parlamento rezoliucija dėl makroekonominio didėjančių energijos kainų poveikio ( 2006/2247(INI) )
European Parliament resolution on the macro-economic impact of the increase in the price of energy ( 2006/2247(INI) )
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą" ( COM(2006)0545 ),
having regard to the Commission Communication, 'Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential' ( COM(2006)0545 ),
atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15 ir 16 d.
having regard to the presidency conclusions of the Göteborg European Council of 15 and 16 June 2001
atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl energijos tiekimo Europos Sąjungoje OL C 292 E, 2006 12 1, p.
having regard to its resolution of 23 March 2006 on security of energy supply in the European Union OJ C 292 E, 1.12.2006, p.
atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl energijos naudojimo efektyvumo, arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos (Žalioji knyga) OL C 298 E, 2006 12 8, p.
having regard to its resolution of 1 June 2006 on Energy efficiency or doing more with less - Green Paper OJ C 298 E, 8.12.2006, p.
, ypač į raginimą parengti Komisijos ir nacionalines veiksmų programas, skirtas energijos naudojimo efektyvumui didinti,
, in particularly in regard to its call for Commission and national energy efficiency action plans,
atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją
having regard to its resolution of 14 December 2006 on a European Strategy for sustainable, competitive and secure energy - Green Paper
atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. sausio 10 d. paskelbtą sudėtinį energijos ir klimato pokyčio priemonių paketą, kuriuo siekiama XXI amžiuje sumažinti į aplinką išmetamų teršalų kiekį,
having regard to the Commission's integrated energy and climate change package to cut emissions for the 21st century, published on 10 January 2007,
atsižvelgdamas į 2006 m. spalio mėn. paskelbtą N. Stern apžvalgą "Klimato kaitos ekonomika",
having regard to the Stern Review: The Economics of Climate Change, published in October 2006,
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones ( A6-0001/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0001/2007 ),
kadangi pakilusios naftos kainos be abejonės turėtų įtakos kitų rūšių kuro kainų augimui ir padidintų nepalankų makroekonominį didėjančių naftos kainų poveikį,
whereas higher oil prices would undoubtedly drive up the prices of other fuels, exacerbating the adverse macro-economic impact of increasing oil prices,
kadangi anksčiau naftos kainų pokyčius lėmė dideli naftos tiekimo sutrikimai, o dabartinį naftos kainų augimą labiausiai skatina didelis naftos paklausos augimas Azijoje ir JAV bei geopolitinis naftą eksportuojančių regionų nestabilumas,
whereas while previous oil price shocks were caused by major disruptions to the oil supply, the present oil price increase is triggered mainly by a substantial growth of demand for oil in Asia and the United States and geopolitical instability in the oil-exporting regions,
kadangi dėl neapibrėžtumo, susijusio su pasiūlos ir paklausos pusiausvyra, toliau didėjo naftos kainos ir rinkos nestabilumas,
whereas uncertainties concerning the balance between supply of and demand for oil have further increased oil prices and the volatility of the market,
kadangi daugiau kaip 50 metų pasaulio ekonomiką formavo nedidelės naftos kainos, ir užsitęsusių aukštų naftos kainų perspektyva jau dabar skatina esminius ekonomikos pokyčius; kadangi nesiėmus priemonių Europos priklausomybė nuo energijos importo iki 2030 m. gali išaugti nuo 50 proc. iki 70 proc., o importuojama nafta gali sudaryti 94 proc.,
whereas cheap oil prices have framed the world economy for more than 50 years, and whereas the prospect of long-standing high prices already contributes to fundamental changes in the economy; whereas if no measures are taken, the proportion of Europe's dependency on energy imports may increase from 50 to 70 % between now and 2030, with 94% of oil imported;
kadangi ES imantis bet kokių priemonių jos priklausomybei nuo naftos importo sumažinti turi būti atsižvelgta į klimato kaitą; kadangi minėtojoje N. Stern apžvalgoje pakartotinai tvirtinama, jog vadinamasis ES energijos paketas bus pagrindinė priemonė kovojant su klimato kaita; kadangi N. Stern apžvalgoje pabrėžiamos didelės ekonomikos galimybės, kuriomis ES galėtų pasinaudoti prisiėmusi lyderio vaidmenį kovoje su klimato kaita,
whereas any measures taken by the EU to reduce its dependence on oil imports must address climate change; whereas the above-mentioned Stern Review reasserts that the EU's energy package will be a key element of the combating of climate change; whereas the Stern Review also highlights the massive economic opportunities that could be gained by the EU if it took the lead in combating climate change,
išreiškia susirūpinimą dėl to, kad pastaraisiais metais naftos kainos buvo labai nepastovios ir staigiai augo nuo 12 JAV dolerių už barelį prieš 2000-uosius iki 79 JAV dolerių 2006 m. rugpjūčio 8 d., mažindamos Europos ekonomikos pagyvėjimo intensyvumą; pabrėžia, kad pastarasis kainų augimas atitinka realius ankstesnio investicijų etapo (nuo aštuntojo dešimtmečio vidurio iki devintojo dešimtmečio vidurio) pokyčius ir kad dabar atsiranda papildomų aplinkybių ir iššūkių;
Expresses its concern that in recent years, the development of oil prices has been characterised by major volatility and by an abrupt increase from a level of USD 12 per barrel before 2000, to USD 79 on 8 August 2006, curbing the trajectory of Europe's economic recovery; underlines the fact that the recent price increase is similar in real terms to changes that occurred in the previous phase of the mid-1970s to mid-1980s, and that there are additional underlying circumstances and challenges;
yra įsitikinęs, kad šitokį požiūrį sustiprino baimė dėl išteklių nepakankamumo ateityje, nes kai kurie analitikai numato neišvengiamą fizinį išteklių apribojimą, o tuo tarpu kiti analitikai, daugiausia dirbantys naftos pramonėje, pateikia ne tokį dramatišką naftos išteklių vaizdą; pažymi, kad požiūris dėl ribotumo ateityje daro poveikį ilgalaikėms rinkos kainoms;
Believes that these perceptions have also been reinforced by fears about the adequacy of resources in the future, with some analysts predicting an imminent physical resource constraint while others, mainly within the oil industry, presenting a reassuring picture of oil reserves; points out that perceptions over future scarcity affect long-term market prices;
pažymi, kad vis sunkiau ir sunkiau rasti naujų naftos telkinių ir kad kiekvienas išgautas naftos barelis vis brangesnis dėl padidėjusių paieškos ir gavybos sąnaudų; taip pat pažymi, kad siekiant patenkinti didėjančią paklausą, naftos sektoriuje reikalingos milžiniškos investicijos gavybos ir perdirbimo pajėgumams padidinti;
Notes that it is becoming increasingly difficult to find new oil sources and that each new barrel is more expensive in terms of exploration and production; further notes that huge investments in the oil sector are needed to enhance capacities for production and refining in order to cope with increased demand;
yra susirūpinęs, kad naftos paklausa didėja ne tik energetikos sektoriuje, bet ir kituose sektoriuose, pavyzdžiui, naftos chemijos sektoriuje; įsitikinęs, kad nafta neturėtų būti naudojama elektrai gaminti;
Is concerned that the demand for oil is rising not only in the energy sector but also in other sectors, such as the petrochemical sector; believes that oil should not be used for electricity generation;
atkreipia dėmesį į labai skirtingus vertinimus ir nuomones apie likusius naftos išteklius ir laiką, kai bus pasiekta didžiausia naftos kaina; todėl ragina toliau didinti statistikos duomenų apie energiją, ypač apie naftos atsargų lygį, skaidrumą; vis dėlto pabrėžia, kad Europa vis labiau turės spręsti problemą dėl ilgalaikių aukštų ir nestabilių naftos kainų ir su jomis susijusio ekonominio poveikio ir kad neseniai atrastų išteklių yra mažiau, o juos vystyti brangiau, nes daug jų yra atviroje jūroje, ir kad tyrinėjimų, vystymo ir gamybos išlaidos didės, todėl bus dar svarbiau pereiti prie alternatyvių energijos šaltinių ir vystyti energijos taupymo bei atsinaujinančių energijos išteklių technologijas;
Notes the highly diverging estimates and opinions concerning the remaining oil reserves and the time when the oil peak will be reached; urges in this respect continuing improvements in the data transparency on energy statistics, especially in respect of oil stock levels; underlines, however that Europe will increasingly have to meet the challenge of lasting high and volatile oil prices and the economic impact connected to them, and that new resources are tending to be smaller and more expensive to develop and are increasingly offshore, and the costs of exploration, development and production will rise, making it more urgent to switch to alternative energy sources and to develop energy-saving and renewable technologies;
Smukdantis poveikis
Recessive effects
pabrėžia, kad naftos kainų kilimas ES, kaip galutinei naftos importuotojai, daro žymų poveikį sumažindamas bendrojo vidaus produkto (BVP), investicijų ir užimtumo augimą ir padidindamas infliaciją bei palūkanų normas;
Underlines the tangible effect of oil price increases for the EU as a net importer of oil, in that they reduce GDP growth, investment, and employment, and increase inflationary pressure and interest rates;
pažymi, kad dėl skirtingo priklausomybės nuo naftos lygio ir nevienodos gamybos struktūros naftos kainų kilimo poveikis įvairiose valstybėse narėse skiriasi ir kad padariniai labiausiai jaučiami šalyse, kurios labai priklausomos nuo naftos importo, pvz., euro zonoje, kurioje, apytikriais skaičiavimais, BVP sumažėjo mažiausiai 0,5 proc., ir naujosiose valstybėse narėse dėl didesnio jų ekonomikos energetikos politikos intensyvumo;
Stresses that, depending on the differing degrees of oil dependency and production structures, the impact of oil price increases varies from one Member State to another and that the consequences are most strongly felt in countries that are highly dependent on oil imports, such as, on the one hand, the euro zone, in which GDP is estimated to have dropped by at least 0,5%, and, on the other, the new Members States, due to the greater energy-intensity of their economies;
nerimauja dėl didėjančios aukštesnių energijos kainų įtakos vartotojų kainoms, dėl kurių pagal suderintą vartotojų kainų indeksą skaičiuojama infliacija euro zonoje ir ES išaugo iki 2,3 proc.; nurodo, kad pramonės gamintojų kainos euro zonoje 2006 m. liepos mėn. išaugo iki 5,9 proc., nors šalutinis naftos kainų kilimo poveikis darbo užmokesčiui daugiausia liko nesusijęs su vidutinio darbo užmokesčio didėjimu; išreiškia susirūpinimą, kad dėl disponuojamų pajamų sumažėjimo yra neigiamas naftos kainos augimo poveikis namų ūkių paklausai;
Is worried about the upward pressure of higher energy prices on consumer prices, increasing the harmonised index of consumer prices inflation to 2,3% in the euro zone and the EU, points out the increase in industrial producer prices by 5,9% in July 2006 in the euro zone while secondary effects of the surge in oil prices on wages continue to be largely absent with moderate wage increases; expresses its concerns about the negative effects of oil price increases on household demand due to reduced disposable income;
išreiškia susirūpinimą dėl išaugusių išlaidų būstui, šildymui ir transportui socialinių padarinių, visų pirma mažas pajamas gaunančiai, neturtingai ir pažeidžiamai visuomenės daliai, ir ragina valstybes nares imtis priemonių bei sudaryti galimybes naudotis šiomis paslaugomis, neatsižvelgiant į naftos kainų kilimą, kad būtų užtikrintas mobilumas ir išvengta socialinės atskirties bei nuskurdinimo;
Expresses its concern about the social consequences of increased housing, heating and transport costs in particular with regard to the low-income, poor and vulnerable segments of the population, and urges Member States to adopt appropriate measures to ensure the affordability and access to these services in spite of the oil price increases, in order to ensure mobility and avoid social exclusion and pauperisation;
pabrėžia, kad ECB nuo 2005 m. gruodžio mėn. jau šešis kartus padidino palūkanų normas; išreiškia susirūpinimą dėl MVĮ išlaidų paskoloms neapibrėžtumo didėjimo ir neigiamo poveikio investicijoms ir užimtumui ES; nuogąstauja, kad dėl naftos kainų augimo ir su juo susijusio galimo netiesioginio poveikio sustiprėjusi infliacija galiausiai sukeltų neišvengiamų piniginių suvaržymų;
Notes that the ECB has already raised interest rates six times since December 2005, expresses its concerns about the increasing unpredictability for SMEs of the cost of loans and the negative impact on investment and employment in the EU; regrets that inflationary pressure due to the rise in oil prices, combined with possible second-round effects, might ultimately make monetary tightening inevitable;
pabrėžia, kad trapaus ekonomikos kilimo sąlygomis palūkanų normų didinimas kelia pavojų augimui, ir atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su euro keitimo kurso raida ir naftos kainomis – veiksniais, kurie iš dalies lėmė silpną augimą 2005 m., nes paveikė namų ūkių perkamąją galią; siūlo išanalizuoti įgyvendinamumą ir galimybes naftos ir jos produktų kainas skaičiuoti eurais, o ne doleriais;
Stresses the risks to growth that an increase in interest rates would pose, in the context of a fragile recovery, and points to the risks associated with changes in the euro exchange rate and with oil prices, these being factors which played a part in the weak growth seen in 2005, owing to their impact on household purchasing power; calls for reflection about the feasibility of and opportunities for the denomination of oil and oil derivatives in the euro zone in euros rather than of dollars;
pažymi, kad abejonės, susijusios su ateities paklausos ir pasiūlos pusiausvyra, paskatino naujų finansinių rinkų iniciatyvų, tokių kaip rizikos draudimas (angl. hedging) ar finansinės išvestinės priemonės, susijusios su naftos ar kitos energijos kainomis, radimąsi; pažymi, kad pripažįstama, jog kai kuriais atvejais tokie veiksmai gali nepalankiai veikti tam tikras tendencijas, bet, kita vertus, jie gali turėti teigiamą įtaką didindami rinkos likvidumą ir taip mažindami nestabilumą; siūlo ieškoti būdų, kaip padidinti tokios veiklos skaidrumą siekiant išsklaidyti su jos raida susijusias abejones;
Notes that uncertainty surrounding the future balance between demand and supply has created incentives for new players on financial markets, such as hedging or financial derivatives linked to oil or other energy prices; notes that it is recognised that in some cases these activities may have magnified trends unfavourably, but on the other hand they may contribute to adding liquidity to the market thus reducing volatility; suggests that appropriate ways for increasing transparency of these activities should be sought in order to address concerns about their ongoing evolution;
pažymi, kad naftos kainos augimo poveikis įvairiuose sektoriuose labai skiriasi, o transporto sektorius, kuriame sunaudojama nafta sudaro 56 proc. bendro ES sunaudojamo naftos kiekio, ir būsto sektorius yra labiausiai pažeidžiami, tuo tarpu kiti sektoriai sėkmingai sumažino priklausomybę nuo naftos didindami energijos efektyvumą ir naudodami kuro mišinius; pabrėžia, kad išlaidos transportui ir būstui yra du svarbiausi namų ūkių išlaidų aspektai ir kad naftos kainų didėjimas didina perkamosios galios nelygybę, dėl kurios nukenčia mažiausias pajamas turintys namų ūkiai;
Notes that the impact of the oil price increases differs considerably from one sector to another, with the transport sector, which accounts for 56 % of total oil consumption in the EU, together with the housing sector, being those most affected, while other sectors have successfully reduced oil dependency through improvements in energy efficiency and changes in the fuel mix; stresses that those two sectors (transport and housing) constitute the first call on household expenditure, and that the oil price rise increases purchasing power inequalities, to the detriment of the lowest-income households;
ragina parengti išsamią ES strategiją dėl nuoseklaus iškastinio kuro naudojimo sumažinimo transporto sektoriuje, kuri padėtų palaipsniui sumažinti ES priklausomybę nuo naftos ir naudoti švarius energijos šaltinius transporto priemonėse;
Calls for a comprehensive EU strategy to phase out fossil fuels in the transport sector, which would lead to a progressive reduction in EU dependency on oil and the progressive use of clean energies for transport;
yra įsitikinęs, kad transporto kuro tiekimą galima padidinti palengvinant netradicinės naftos ir skystojo kuro gamybą, pagrįstą gamtinėmis dujomis ir anglimis, kai tai ekonomiškai naudinga; pritaria alternatyvių transporto priemonių ir kuro šaltinių plėtrai ir gamybai, pavyzdžiui, biokuro, vandenilinių ir kuro elementų automobilių bei hibridinių automobilių atvejais; taip pat pritaria pastangoms ieškoti transporto sistemų valdymo naujoviškų sprendimų apskritai, įskaitant priemones, susijusias su transporto priemonių energijos efektyvumu;
Believes that transport fuel supplies could be expanded by facilitating the production of unconventional oil and liquid fuels based on natural gas or coal where this is economically reasonable; supports the development and production of alternative vehicles and fuels , such as biofuels, hydrogen-fuel cell vehicles and hybrid vehicles; also supports efforts to find innovative solutions for the management of transport systems in general, including measures related to vehicle energy efficiency;
pabrėžia neigiamą naftos kainos augimo poveikį naftą importuojančių šalių prekybos balansui, kadangi ji perskirsto išteklius naftą eksportuojančioms šalims ir paverčia jas pagrindinėmis dalyvėmis globalių disbalansų bei naftos dolerių grąžinimo į apyvartą prasme, o to padarinys – didelių užsienio aktyvų kaupimas;
Points out the adverse effect of the oil price increase on the balance of trade for oil-importing countries, in that it redistributes wealth to the oil-exporting countries and turns them into major players in the context of global imbalances and the recycling of petrodollars, already resulting in the accumulation of substantial foreign assets;
palankiai vertina tai, kad naftos eksportuotojų naftos dolerių grąžinimas į apyvartą davė naudos euro zonai ir padidino investicijas iš užsienio ir paklausą euro zonos prekėms bei paslaugoms, nes taip buvo iš dalies pašalintas smukdantis naftos kainos augimo poveikis;
Welcomes the fact that the recycling of petrol dollars by the oil exporters has benefited the euro zone with a positive impact on investment from abroad and increased demand for euro-zone goods and services, which partly offsets the dampening effects of the oil price increases;
primena, kad būtina skubiai užtikrinti teisingas ir konkurencingas energijos kainas vidaus energijos rinkose; atsižvelgdamas į tai, pastebi, kad energijos rinkos daugiausia išlieka nacionalinės ir jose vyrauja keletas privačių ir valstybinių bendrovių, kurioms dažnai priklauso ir infrastruktūra; ragina Komisiją ir nacionalines konkurencijos institucijas atkreipti ypatingą dėmesį į energijos bendroves;
Recalls the urgency to ensure fair energy prices in domestic energy markets; notes in this context that energy markets remain national to a large extent and are dominated by a few companies, both private and public, which frequently also own the infrastructure; calls on the Commission and the national competition authorities and regulators to pay special attention to energy companies;
ragina užbaigti kurti vidaus energijos rinką imantis priemonių, padėsiančių įveikti esamus skirtumus, susijusius su reguliuotojų įgaliojimais, Europos energijos reguliuotojo, nagrinėjančio tarpvalstybines problemas, tarnybos nebuvimu, prioritetinio tarpusavio ryšių plano, energetinės sistemos taisyklių bei balansavimo ir dujų sandėliavimo režimų nebuvimu;
Calls for the completion of the internal energy market by undertaking measures to overcome the prevailing divergences as regards the powers of regulators, the absence of a European energy regulator to examine cross-border issues, the absence of a priority interconnection plan, grid rules, balancing and gas storage regimes;
pabrėžia būtinybę atskirti infrastruktūrą nuo tiekėjų, kad nacionalinės rinkos ir vidaus rinka veiktų tinkamai ir kad būtų skatinamos investicijos į infrastruktūrą;
Emphasises that unbundling the infrastructure from suppliers is essential for the proper functioning of national markets and the internal market, and for incentives to invest in infrastructure;
be to, pažymi, kad dėl padidėjusios koncentracijos vidaus rinkoje gali pagilėti esami iškraipymai, todėl turėtų būti gerinami valstybių narių ir ES reguliavimo gebėjimai siekiant užtikrinti vartotojų teises ir ES efektyvaus energijos naudojimo tikslų laikymąsi;
Notes, furthermore, that increased concentration in the internal market may aggravate existing distortions, thus requiring the improvement of Member States' and the EU's regulatory capabilities in order to guarantee consumer rights and compliance with EU energy efficiency objectives;
ragina Komisiją ir valstybes nares į viešųjų pirkimų atrankos kriterijus įtraukti aukštą energijos naudojimo efektyvumo lygį; mano, kad peržiūrint Bendrijos parengtas valstybės paramos aplinkos apsaugai gaires turėtų būti imamasi veiksmų siekiant toliau skatinti investicijos į energijos efektyvumo ir jos įvairovės skatinimo priemones;
Calls on the Commission and the Member States to include a high level of energy efficiency among public procurement selection criteria; considers that in the context of the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection, steps should be taken further to encourage investment in energy efficiency and diversification measures;
kviečia Komisiją vertinant valstybės paramą atsižvelgti į energetikos aplinkybių sukurtą poreikį investuoti į naujoves ir užtikrinti, kad teikiant naująją paramą nebūtų iškreipiama konkurencija;
Calls on the Commission, when assessing State aid, to take account of the need for investment in innovation generated by the energy context and to ensure that new aid does not result in distortions of competition;
pabrėžia, kad ateinančiais metais būtinos didžiulės investicijos į energijos infrastruktūrą ir tiekimą; ragina pradėti nuodugnią visos Bendrijos diskusiją dėl skirtingų energijos šaltinių atsižvelgiant į visas išlaidas, susijusias su energijos gamyba, kaupimu, paskirstymu, transportavimu, vartojimu ir tiekimo patikimumu, taip pat į saugos ir atliekų aspektus ir į tai, kiek jie turi įtakos klimato kaitai, ypač dėl išmetamų CO2 teršalų; ragina Komisiją pagal šiuos kriterijus atlikti įvairių energijos šaltinių ir kuro mišinių poveikio įvertinimus;
Points out the necessity for massive investment in energy infrastructure and supply over the coming years, calls for an in-depth Community-wide debate on different energy sources, taking into account all costs related to energy production, storage, distribution, transport, consumption and supply security as well as safety and waste aspects and its contribution to climate change, in particular in regard to CO2 emissions; calls on the Commission to engage in impact assessments on different energy sources and portfolio mixes according to these parameters;