natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad būtina tobulinti pakeitimo principo taikymą, kurį rengiant būtų atsižvelgiama į produktų pakaitalų buvimą, prieinamumą, naudą ir kainą; pažymi, kad taip pat reikia atsižvelgti į dizainą, gamybos ir naudojimo procesus, leidžiančius naudoti produktus, nekeliančius pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai arba mažiau pavojingus;
Considers it essential to improve the application of the substitution principle, which takes into account the availability, accessibility, benefits and costs of substitute products; points out that account must also be taken of the design, production and use processes, which enable the use of products that do not represent a risk for human health and the environment, or present a lesser such risk;
pažymi, kad siekiant tikrai geresnio reglamentavimo reikėtų pakeisti besidubliuojančius teisės aktus, didinančius biurokratiją ir kenkiančius konkurencingumui;
Points out that, if better regulation is indeed an aim, there should be a revision of the overlap in legislation that generates a bureaucratic burden and undermines competitiveness;
mano, kad filosofinis požiūris į persvarstymo procesą neapima kritinės argumentacijos ir jo laikantis nenagrinėjamos vėlavimo priežastys; mano, kad tik nagrinėjant ir pateikiant šio vėlavimo priežastis galima priimti teisingus sprendimus ateičiai;
Considers that the philosophical approach applied to the revision process is devoid of critical reasoning and does not involve analysis of the reasons and grounds for the delays; believes that only by analysing and reflecting on the causes of these delays can the right moves be made in the future;
pažymi, kad norint tikrai gerinti teisės aktų priėmimo metodiką ir rengti praktikoje įgyvendinamas taisykles, kurias kompetentingoms institucijoms, įmonėms ir piliečiams būtų lengva taikyti, būtina plėsti sąveiką su Bendrijos institucijomis ir įstaigomis bei pilietine visuomene siekiant patenkinti jų poreikius ir atsižvelgti į regionų, miestų auditorijų, atitinkamų pramonės šakų ir asociacijų sprendimus ir nuomones; pabrėžia, kad reikia įvertinti ne tik trumpalaikes sąnaudas ir esamų išteklių keitimo poreikį;
Points out that if there genuinely is a wish to improve legislative methodology and to produce practicable rules that will be easy for the competent authorities, enterprises and citizens to apply, it is imperative to widen interaction between Community institutions and bodies and civil society so as to respond to their queries and to take into account the decisions and opinion of the regions, town halls, affected industries and related associations; stresses also that short-term costs for transformation of existing equipment must be taken into account;
pabrėžia, kad reikalingi nauji gerovės įvertinimo būdai, kurie būtų grindžiami tikrąja ekologinių paslaugų verte; mano, kad, kadangi vien BVP negali atkleisti visų modernios visuomenės aspektų ir poreikių, BVP jau nėra tinkama priemonė gerovei ir vystymuisi įvertinti; ragina ES ir toliau plėtoti ir politiškai panaudoti naująjį rodiklį, kuriuo apimamas neigiamas ekonomikos pažangos poveikis aplinkai bei sveikatai ir kuriuo prisidedama prie pastangų atsieti ekonomikos augimą nuo grėsmės aplinkai; mano, kad šis naujasis rodiklis turėtų paskatinti integruotos visuomenės formavimąsi ir duoti akstiną geresniam aplinkosaugos aspektų integravimui į kitas politikos sritis;
Points out that new ways to measure welfare based on realistic values for ecological services are needed; considers that GDP, as it cannot alone reflect all facets and needs of a modern society, is no longer an adequate tool to measure well-being and development; encourages the EU to further develop and make political use of a new indicator that integrates the negative impact of economic progress on our environment and health and that contributes to the effort of decoupling economic growth from the exertion of pressure on the environment; considers that this new indicator should promote the development of an integrated society and give the impetus for better integration of environmental considerations in other policies;
ragina Komisiją žmonių sveikatos apsaugą laikyti svarbiausiu iš aplinkos apsaugos prioritetų;
Calls on the Commission to treat the protection of human health as an issue of the first importance among environmental protection priorities;
mano, kad Europos Sąjunga turėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį kuriant politikos alternatyvas, kurios sudarytų sąlygas kardinaliems su vartojimo ir gamybos modeliais susijusio elgesio pokyčiams;
Considers that the European Union should play a leading role in the development of policy options that would pave the way for radical behavioural changes in consumption and production patterns;
pabrėžia, kad svarbu padėti vartotojams suprasti savo elgseną, kadangi tai, kaip ir nacionaliniai teisės aktai, galėtų teigiamai paveikti rinkos dalyvius taip, kad jie labiau ir dažniau paisytų aplinkos apsaugos reikalavimų;
Stresses the importance of helping consumers to become more aware in their behaviour, which − going beyond the State legal framework − may have a positive influence on the extent and intensity of the environmental commitments of market actors;
mano, kad nuostata dėl tinkamo piliečių informavimo turėtų būti laikomas prioritetinės svarbos tikslu; tvirtai pritaria ženklinimo aiškią ir išsamią informaciją pateikiančiomis etiketėmis sistemos kūrimui, nes ji labai padėtų vartotojams tinkamai pasirinkti;
Considers that the provision of proper information to citizens should be considered a priority; strongly supports the development of a clear and comprehensive labelling system as it would greatly contribute to helping consumers to "make the right choice";
reikalauja, kad bendras 6-osios AVP rezultatų įvertinimas būtų atliktas prieš baigiant parengti pasiūlymą dėl 7-osios AVP;
Insists that an overall assessment be made of the results of the Sixth EAP before the proposal for the Seventh EAP is finalised;
mano, kad galutinę 6-osios AVP peržiūrą turėtų atlikti nuo Komisijos nepriklausoma išorės įstaiga;
Takes the view that the final review of the Sixth EAP should be performed by an outside body independent of the Commission;
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę ( KOM(2007)0242 ) bei į prie šio komunikato pateikiamą Komisijos tarnybų parengtą darbo dokumentą ( SEC(2007)0570 ),
having regard to the Commission communication on a European agenda for culture in a globalising world ( COM(2007)0242 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2007)0570 ),
atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės OL C 76 E, 2004 03 25, p.
having regard to its resolution of 4 September 2003 on cultural industries OJ C 76 E, 25.3.2004, p.
atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Priimti tekstai, P6_TA(2007)0236 .
having regard to its resolution of 7 June 2007 on the social status of artists Texts adopted, P6_TA(2007)0236 .
atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A6–0063/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0063/2008 ),
kadangi kultūra yra viešoji prekė ir veikia kaip individo ir visuomenės vystymosi pagrindas, bei tuo pačiu skatina ekonomikos augimą, užimtumą, socialinę sanglaudą bei vietos ir regioninį vystymąsi, kaip tai rodo neseniai atlikti moksliniai tyrimai, o tarp jų pabrėžiama Europos Komisijos užsakymu organizacijos "KEA European Affairs" atliktame tyrime dėl kultūros ekonomikos Europoje,
whereas culture is a public good and an end in itself, fulfilling individuals and benefiting society and at the same time fosters economic growth, employment and social cohesion, and regional and local development, as demonstrated by recent research, particularly as highlighted in the study by KEA European Affairs for the Commission on the economy of culture in Europe,
B kadangi nebūtų įmanoma kurti kultūros pramonės ir ji negalėtų teikti pridėtinės vertės Europos kultūrai ir ekonomikai, jei klestinti visų meno sričių kūrėjų bendruomenė, pavyzdžiui, kino filmų kūrėjai, kompozitoriai, rašytojai, vaizduojamojo meno kūrėjai ir dizaineriai, nuolat neteiktų naujų darbų,
B whereas cultural industries could neither exist nor add to European cultural and economic value without a regular input of new content from a thriving creative community of creators, in all artistic fields, such as film makers, composers, authors, visual artists and designers,
kadangi kultūros pramonė yra ta pramonė, kuri dvasiniams darbams sukuria ekonominio pobūdžio pridėtinę vertę, kuri tuo pat metu kuria naujas vertybes individams ir visuomenei; kadangi ši kultūros pramonė apima tokią tradicinę pramonę, pažyzdžiui, kiną, muziką ir leidybą, taip pat žiniasklaidą ir kūrybos sektoriaus pramonę (pvz., madą, dizainą), turizmą ir informaciją,
whereas cultural industries are industries that give intellectual works additional economic value and at the same time generate new values for individuals and society; whereas those cultural industries include traditional industries such as the film, music and publishing industries, the media and industries in the creative sector (such as fashion and design), tourist, arts and information industries,
kadangi, remiantis UNESCO konvencijoje dėl kultūrų įvairovės pateiktu apibrėžimu, į kultūros pramonę įeina visi sektoriai, kuriuose kuriamos, gaminamos ir parduodamos prekės ir paslaugos, kurioms būdingas autorių teisėmis apsaugoto kultūrinio turinio neliečiamumas, kadangi, kultūros pramonės produktus bendrai saugo intelektinės nuosavybės teisė,
whereas, in the light of the definition given by the Unesco Convention, cultural industries encompass all sectors that combine the creation, production and marketing of goods and services, the distinctive character of which lies in contents which are intangible and cultural in nature; whereas the product of cultural industries is typically protected by intellectual property rights,
kadangi, norint padėti kultūros ir kūrybos sektoriams visiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo, būtinas didesnis visos šių sektorių pramonės, įskaitant mažą verslą ir MVĮ, ir pavienių menininkų pripažinimas ir palaikymas,
whereas, however, greater recognition, the securing of a special legal status and greater support for the entire cultural and creative industries, including micro businesses and SMEs as well as individual artists, are needed to help these sectors to achieve their full potential and contribute also to the Lisbon Strategy objectives,
kadangi kultūros pramonė sukuria ir išplatina labai įvairią produkciją, kuri informuoja, moko ir linksmina piliečius, joje vis dažniau naudojamos naujos technologijos ir nauji skaitmeniniai bei garso ir vaizdo formatai, ir jos atžvilgiu Europos Sąjunga turi atlikti reguliuotojo vaidmenį ir užtikrinti tinkamą ir veiksmingą autorių ir gretutinių teisių apsaugą, kad originalių produktų kūrėjai gautų tik teisėtą ir tinkamą ekonominį atlygį ir kartu būtų galima užtikrinti Europos kultūros pramonės tvarumą,
whereas cultural industries produce and disseminate a wide range of content to inform, educate and entertain the public, based increasingly on new technologies and new digital and audiovisual formats, in regard to which the Member States and the European Union must play their part as promoters and regulators, guaranteeing that just and adequate economic rewards accrue to the creators of original content through ensuring adequate and effective protection of copyright and related rights, thereby securing the sustainability of European cultural industries,
kadangi šiuolaikinėje informacinėje ir skaitmeninės technologijos visuomenėje atsiranda naujos gamybos, sklaidos ir vartojimo formos, skatinančios kurti naujus kultūrinius produktus ir paslaugas, kurias būtina ginti nuo piratavimo, ir apskritai reikia ieškoti veiksmingų ir ekonomiškų modelių siekiant užtikrinti, kad kultūros produktai netaptų paprastomis prekėmis, nes taip jie prarastų viešųjų gėrybių vertę,
whereas new forms of production, distribution and consumption are emerging in today's information and digital technology society and they are generating new cultural goods and services that need protection from piracy, but also, more generally, suitable entrepreneurial and economic models to ensure the accessibility, opening-up and diversity of products with a cultural content while preserving their specific nature as compared to ordinary commercial products and granting fair remuneration to all categories of right holders for the use made of copyright-protected cultural content,
kadangi kultūros produktams ir paslaugoms būdingi bruožai, kuriais jie skiriasi nuo kitų produktų ir paslaugų, ir į šiuos bruožus reikėtų atsižvelgti rengiant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką,
whereas cultural products and services have special characteristics which distinguish them from other products and services, and which must be taken into account when drawing up and implementing EU policies,
kadangi tinkama ir veiksminga autorių teisių ir gretutinių teisių apsauga yra svarbiausia kūrėjų priemonė, kurią taikant būtų galima jiems teisingai atlyginti už kūrybines pastangas ir atsižvelgti į jų darbų naudojimą komerciniais tikslais, ir kadangi todėl tokia apsauga būtina kultūrinės pramonės gyvavimui,
whereas appropriate and effective protection of copyright and related rights is an essential means to enable creators to be fairly remunerated for their creative efforts within the context of the commercial exploitation of their works, and whereas such protection is therefore indispensable to the survival of cultural industries,
kadangi kultūros pramonė ir kūrybinė visuomenė daug prisideda prie kultūros įvairovės skatinimo, vartotojų pasirinkimo užtikrinimo, partnerysčių įvairovės didinimo, kultūros prieinamumo demokratizacijos, Europos tapatybės ir integracijos bei kultūrų dialogo skatinimo,
whereas cultural industries and the creative community have a vital contribution to make towards promoting cultural diversity, ensuring consumer choice, increasing the diversity of entrepreneurship, democratising access to culture, enhancing European identity and integration, and promoting intercultural dialogue,
kadangi kultūros pramonė labai prisideda prie vietos ir regionų vystymosi ir sanglaudos, nes ji skatina investuoti į turizmą, kuria naujas vietovėms būdingas prekių ir paslaugų kategorijas ir, kurdama naujas darbo vietas ir galimybes ekonomikai vystytis, padeda išvengti nuošalesnių ar nepalankių sąlygų regionų socialinės atskirties,
whereas cultural industries contribute significantly to local and regional development and cohesion, since they are a magnet for tourist investments, create new categories of commercial products and services of a 'local' nature and, by creating new jobs and economic development opportunities, prevent the social marginalisation of remote or disadvantaged regions,
kadangi kultūros pramonė taip pat pagrįsta kūrėjų veikla ir todėl reikėtų sukurti tinkamą ekonominę, teisinę ir socialinę aplinką siekiant užtikrinti jų kūrybinio potencialo vystymąsi,
whereas authors play a fundamental part in the activities of the cultural industries and should therefore be provided with an economic, legal and social environment that will enable the development of their creative potential,
kadangi būtina tampriai susieti kultūrą ir švietimą, siekiant padidinti kultūros paslaugų gamybos ir kūrybos pajėgumus,
whereas there is a need to ally culture closely with education and training in order to increase the productive and creative capacity of the cultural sector,
kadangi "Europos kultūros sostinių" pavyzdys konkrečiai parodo, kokį indėlį į ekonominį ir socialinį miesto gyvenimą bei gyventojų švietimą įneša kultūros sektorius,
whereas experience with the "European Capitals of Culture" has shown, in practical terms, how the cultural sector contributes to the economic and social life of the city and the enrichment of its inhabitants,
kadangi valstybės pagalba ir kitos subsidijos skatinant kūrybinį sektorių turėtų būti laikomos investicija, o ne prabanga ir turėtų būti vienodai įvertintos ir taikant Europos Sąjungos konkurencijos taisykles, prie Amsterdamo sutarties pridėtą protokolą dėl viešojo transliavimo sistemos valstybėse narėse, EB sutarties 151 straipsnį, ir UNESCO konvencijos dėl kultūrų įvairovės apsaugos nuostatas,
whereas State aid and other subsidies for the benefit of the creative sector should be seen as an investment and not a luxury and must be evaluated equally in accordance with EU rules on competition, annexed the Protocol to the Treaty of Amsterdam on the system of public broadcasting in the Member States, Article 151 of the EC Treaty, and the Unesco Convention on Cultural Diversity,
kadangi reikėtų skatinti privačias ir viešąsias investicijas į kultūros sektorių ir materialinę paramą jam,
whereas private and public investment as well as patronage should be encouraged in the cultural sector,
kadangi dėl koncentracijos kultūros pramonės sektoriuje gali sumažėti kultūros prekių pasiūlos vartotojams įvairovė,
whereas concentration in the cultural industries sector poses risks for diversity and the supply of cultural goods to consumers,
kadangi kūrybingumas yra naujovių vystymo Europoje sąlyga ir technologijomis besiverčiančioms Europos įmonėms būtų naudinga bendradarbiauti su kūrėjais, kuriant partnerių grupes,
whereas creativity is a condition for the development of innovation in Europe and European technology companies would benefit from working in symbiosis with creators within 'clusters',
kadangi būtina labiau palaikyti mažas ir labai mažas įmones, skatinti tų tinklus bei remti savarankiškai dirbančius asmenis, kurie labai prisideda kaupiant ekonomikos turtą, ir kadangi kūrėjams reikėtų padėti ugdyti kūrybinio verslo įgūdžius ir skatinti juos gyventi iš savo kūrybingumo,
whereas there is a need for further support for small and micro businesses and for the promotion of their networks, and for the individual workers in those businesses, who contribute hugely to creating wealth in an economy, and whereas creators should be assisted in pursuing training as creative entrepreneurs and encouraged to live from their creativity,
kadangi Europos kūrybinis sektorius nėra vientisas ir dėl kalbinių ar nacionalinės tapatybės priežasčių gali būti plėtojamas tik iš dalies, ir kadangi jis nėra tikrai europietiškas, Europai gali būti sunku atlikti savo kultūrinį vaidmenį pasaulyje,
whereas the fragmentation of the creative sector in Europe, which can be only partially justified by reasons of language and national identity, and the absence of any genuinely European-scale cultural industries, are liable to limit Europe's cultural role globally,
kadangi kultūros įvairovę ir laisvą idėjų judėjimą įkūnija tapatumo savitumas ir įvairovė bei vyrų ir moterų lygybė,
whereas cultural diversity and the free flow of ideas have their roots in originality, the multiplicity of identities and equality between men and women,
kadangi vyrų ir moterų lygybė yra viena iš esminių Europos Sąjungos vertybių, perduodama per kultūrą, ir kadangi šis vertybių perdavimas skatina Europos integraciją,
whereas equality between men and women is one of the European Union's core values, which is passed on through culture, and whereas that transmission of values furthers European integration,
kadangi kultūros pramonės sektoriuje iš tikrųjų dar nėra vyrų ir moterų pusiausvyros,
whereas gender balance is far from being a reality in the cultural industries,
kadangi aukštas pareigas kultūros pramonėje moterys dažniausiai eina tik MVĮ arba tik tuo atveju, jei jos pačios įkuria savo įmonę,
whereas women hold positions of responsibility in the cultural industry primarily in SMEs or when they establish their own businesses,
yra patenkintas tuo, kad Taryba ir Komisija pripažįsta pagrindinį kultūros ir kūrybingumo vaidmenį skatinant Europos pilietybę, suartinant meną ir Europos piliečius ir siekiant Lisabonos strategijos tikslų, ir pabrėžia jų svarbą vystant Europos projektą,
Welcomes the fact that the Council and the Commission are ready to recognise the central role played by culture and creativity as important factors in promoting European citizenship, bringing the arts closer to the European public and achieving the objectives of the Lisbon Strategy, thereby bolstering still further their importance in the development of the European project;
pabrėžia, kad pastaruoju metu įgyvendinant poindustrinę ekonomiką, Europos Sąjungos konkurencingumas turės būti grindžiamas kultūrine ir kūrybine veikla; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę politinėms priemonėms skatinti naujoves ne tik prekybos, bet ir kultūrinės veiklos bei kūrybinės ekonomikos srityse;
Stresses that, within the framework of today's 'post-industrial economy', the competitiveness of the European Union will also have to be reinforced by the sectors of culture and creativity; calls, within this framework, on the Commission and the Member States to set as their priorities, policies based not only on entrepreneurial innovation, but on the innovation of cultural actions and creative economies;
pažymi, kad kultūros pramonė yra pagrindinė pridėtinės vertės paslaugų, kurios yra dinamiškos žiniomis paremtos ekonomikos pagrindas, teikėja, todėl turi būti pripažinta, kad svarbus jos indėlis į konkurencingumą Europos Sąjungoje;
Notes that cultural industries are key providers of value-added services, which are the basis of a dynamic, knowledge-based economy and should thus be recognised as an important contribution to competitiveness in the European Union;
mano, kad kultūros pramonėje, kuri yra svarbus naujų darbo vietų Europos Sąjungoje šaltinis, ypač turi būti panaudojami kūrybiniai gabumai; ragina valstybes nares skatinti naujus, novatoriškus mokymosi visą gyvenimą modelius, padedančius ugdyti kūrybinius gabumus;
Considers that cultural industries, which are an important source of job creation in the European Union, particularly need to harness creative talent; urges the Member States to encourage new, innovative types of life-long learning that foster creative talent;
ragina Tarybą ir Komisiją aiškiau nustatyti Europos kultūros, kūrybingumo ir naujovių viziją bei parengti konkrečias struktūrines politines priemones, skirtas Europos kūrybos pramonei vystyti bei įtraukti ją į visavertę Europos kultūros strategiją, mano, kad siekiant šio tikslo labai svarbu pateikti kultūros pramonės ir įmonių apibrėžimą;
Calls on the Council and the Commission to clarify what constitutes the European vision of culture, creativity and innovation and to elaborate structured political measures for practical implementation in order to develop European creative industries, incorporating these in a genuine European strategy for culture; considers that, to this end, the identification of the sector of cultural industries and undertakings is a priority;
todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų surinkti sisteminiai statistikos duomenys šioje srityje, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės galėtų naudotis susisteminta palyginama statistine informacija, reikalinga kuriant tikslinę politiką, skirtą kultūros ir kūrybinio sektoriaus skatinimui,
Calls on the Commission, accordingly, to arrange for the collection of systematic statistics in this area, so that the European Union and the Member States have consistent and comparable statistical data, as these are needed to elaborate suitable targeted policies for promoting the cultural and creative sector;
ragina valstybes nares į nacionalines švietimo programas vidurinio ir aukštojo mokslo lygmenimis, ypač į humanitarinių, meno ir kultūros mokslų programas, įtraukti verslumo dalyką;
Calls on the Member States to include entrepreneurship studies in national secondary and higher education programmes, particularly in the humanities, arts and culture fields;