natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi pramoninėms šalims tenka didžiausia atsakomybė už išmetamų ŠESD kaupimąsi atmosferoje; kadangi skurdžiausios šalys ir gyventojai smarkiausiai nukentės nuo vis nepastovesnio klimato,
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
kadangi 25-iose labiausiai teršiančiose šalyse išmetama 83 proc. viso ŠESD kiekio pasaulyje, o vienam gyventojui tenkančių teršalų kiekis išsivysčiusiose šalyse daug kartų viršija vienam gyventojui tenkančių teršalų kiekį besivystančiose šalyse,
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per capita in developed countries are many times higher than those of developing countries,
kadangi Tarpvyriausybinės komisijos, sprendžiančios klimato kaitos klausimus, ir N. Sterno ataskaitose patvirtinama, kad besivystančioms šalims kyla ypatingas pavojus, susijęs su klimato kaita, kadangi jos mažiau apsaugotos ir pažeidžiamesnės; kadangi dėl žmogaus veiklos vykstanti klimato kaita turės žalingą poveikį žemės ūkio ir hidrologinėms sistemoms, miškams, žvejybos rajonams, sveikatos apsaugos ir ekonomikos infrastruktūrai ir kadangi dėl tokio poveikio didės skurdas ir kils rimta grėsmė, kad nebus pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai,
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
kadangi būtina sudaryti bendrąjį tarptautinį susitarimą dėl ilgalaikių išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslų, kad būtų užtikrintos investicijos į mažai ŠESD išmetančias bei energijos vartojimo veiksmingumą didinančias technologijas ir nebūtų investuojama į nesuderinamos energetikos infrastruktūrą,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
ragina ES tvirtinti atliekamą vadovaujamąjį vaidmenį ir siekti, kad Balyje vyksiančioje konferencijoje klimato kaitos klausimais ir jai pasibaigus būtų iš tiesų bendradarbiaujama, ir stengtis surengti šį susitikimą, kuriame būtų sutarta dėl būtinų įgaliojimų dalyvauti derybose, kad būtų padėtas tvirtas pagrindas sudaryti tarptautinį susitarimą dėl klimato laikotarpiu nuo 2012 m., laikantis tikslo neleisti, kad klimatas kistų daugiau kaip 2°C, palyginti su ikiindustrinio laikotarpio lygiu; mano, kad ES gali patvirtinti savo vadovaujamąjį vaidmenį, nusiųsdama į Balį kelis vyriausybių vadovus, nes tai kartu galėtų būti ženklas, kad klimato kaita yra įvairialypė problema, apie kurią turėtų diskutuoti ne tik aplinkos apsaugos ministrai;
Urges the EU to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the forthcoming Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial levels; considers that the EU can assert its leading role by sending a number of heads of governments to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should be debated not only by environment ministers
ilgalaikiu tikslu neleisti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje pakiltų daugiau kaip 2°C, palyginti su ikiindustrinio laikotarpio lygiu, t. y. iki 2050 m. sumažinti išmetamų ŠESD kiekį mažiausiai 50 proc., palyginti su 1990 m. lygiu,
a long-term goal of limiting average global temperature increase to less than 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
visoms pramoninėms šalims privalomais tikslais,
binding targets for all industrialised countries,
aktyvesniu dalyvavimu mažinant taršą, visų pirma nustatant teisingus ir pasiekiamus tikslus sparčiai besivystančioms šalims,
broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
pasauline didžiausio kiekio nustatymo ir prekybos sistema,
a global 'cap and trade' system,
kurti daugiau prisitaikymui finansuoti skirtų finansinių priemonių, ypatingą dėmesį skiriant vandens ištekliams,
strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
veiksmingomis iniciatyvomis, įskaitant su rinka susijusias priemones (jei yra tinkamų), pagal kurias siekiama užkirsti kelią miškų iškirtimui ir su žemės naudojimu susijusiam teršalų išmetimui, įskaitant tvarios žemdirbystės skatinimo priemones,
effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
tvarios plėtros, technologijų perdavimo ir jų diegimo skatinimu finansinėmis ir kitomis priemonėmis;
financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
susitarimo sudarymu ne vėliau kaip iki 2009 m.;
agreement by 2009 at the latest;
pabrėžia, kad tikslas tausiai naudoti išteklius ir sumažinti taršą turi būti grindžiamas ilgalaikiu tikslu; mano, jog pagal turimas žinias būtina, kad per ateinančius dešimt metų pasaulinė tarša pasiektų aukščiausią lygį ir pradėtų mažėti, kad anglies dioksido ekvivalento koncentracija atmosferoje neviršytų 450 ppm ir kad išmetamas ŠESD kiekis nuolat mažėtų iki lygio, kuris galėtų nekisti dėl gamtinių absorbavimo galimybių;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which can be sustained by the absorption capacity of natural sinks;
ragina tinkamai atsižvelgti į mokslo bendruomenės įspėjimus, kad tai, jog siekiama sunkiai įgyvendinamo tikslo – apriboti visuotinį klimato atšilimą iki 2 Celsijaus laipsnių – dar neužtikrina saugesnio gyvenimo, kadangi atitinkami su šio tikslo siekiu susiję procesai vis tiek gali kelti didelių pavojų ir turėti rimtų pasekmių;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
primena, kad pramoninės šalys, įskaitant ir Kioto protokolo dar nepasirašiusias šalis, turi atlikti pagrindinį vaidmenį pasaulyje kovojant su klimato kaita ir įsipareigoti sumažinti savo taršą iki 2020 m. mažiausiai 30 proc. ir iki 2050 m. mažiausiai 60–80 proc., palyginti su 1990 m.; mano, kad ateityje turėtų būti numatytos su ilgalaikiu tikslu suderintos gairės iki 2050 m., kartu numatant tarpines penkerių metų užduotis, kurios kaip privalomieji tikslai turėtų būti nustatomos ir persvarstomos remiantis naujausiomis mokslo žiniomis;
Recalls that industrialised countries, including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
pabrėžia, kad taršos CO2 kiekį būtų galima akivaizdžiai sumažinti tik tarptautiniu lygmeniu, t. y. jei šioje veikloje dalyvautų didžiausi teršėjai iš išsivysčiusių šalių ir jei būtų užtikrinta, kad šioje veikloje taip pat dalyvautų ir naujosios pramoninės šalys;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can only be achieved on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
mano, kad ES ir kitos pramoninės šalys, atsižvelgdamos į bendro finansavimo galimybes, įskaitant oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) ir pajėgumų stiprinimo priemones, turėtų padėti besivystančioms šalims diegti tausias ir veiksmingas technologijas siekiant, kad labiausiai pažengusios iš jų kuo greičiau, atsižvelgiant į jų vystymąsi, bet ne vėliau kaip nuo 2020 m., galėtų pradėti mažinti taršą arba anglies išmetimo intensyvumą;
Considers that the EU and other industrialised countries should assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Assistance (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon as their development permits, at the latest by 2020;
primena, kad Tarpvyriausybinė komisija, sprendžianti klimato kaitos klausimus, savo naujausiame politikos rengėjams skirtame pranešime pripažįsta atominės energijos svarbą siekiant mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; įsitikinęs, kad, kai tik įmanoma, energijos poreikis turėtų būti tenkinamas naudojantis visais turimais ištekliais, kai neišmetama anglies, arba naudojant technologijas, kurias taikant išmetamas nedidelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, įskaitant atominę energiją;
Recalls that the IPCC in its recent report for policy makers acknowledges the role of nuclear energy as an option for reducing greenhouse gas emissions; believes that, where reasonable, energy needs should be met from all available carbon-free sources or low-emission technologies, including nuclear energy;
yra susirūpinęs, kad taip sparčiai iškertami atogrąžų miškai, kurie sugeria apie 20 proc. visų išmetamų ŠESD, ir tai daro neigiamą poveikį gamtinėms absorbavimo galimybėms ir biologinei įvairovei bei neturtingų bendruomenių pragyvenimui, ir dėl to ragina dažniau įtraukti panašaus pobūdžio paskatas į kriterijus, pagal kuriuos teikiama parama vystymuisi iš Europos ir pasaulio donorų įsteigtų fondų;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global GHG emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
mano, kad tokios paskatos turi būti pritaikytos prie ypatingos šalies padėties (atsižvelgiant į ankstyvus veiksmus) ir į jas būtina įtraukti ekologinius kriterijus, tvaraus vystymosi taisykles ir patikimo valdymo garantijas; tvirtina, kad atsižvelgdamos į laikiną gamtinio absorbavimo privalumų pobūdį valstybės turėtų suprasti, kad jos turi būti atsakingos už tokio absorbavimo tvarumą, jei juo remiamasi siekiant privalomų tikslų;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied by ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means countries must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
pabrėžia moralinę pramoninių šalių pareigą teikti didesnę finansinę paramą ir padėti stiprinti gebėjimus skurdžioms ir pažeidžiamoms šalims, siekiant padėti joms tinkamai ir nuosekliai mažinti riziką ir prisitaikyti prie klimato kaitos; ypač ragina didinti paramą, kurią pagal JTBKKK teikia jau esami fondai, pvz., Prisitaikymo fondas, Specialusis klimato kaitos fondas (SKKF), Mažiausiai išsivysčiusių šalių fondas ir Pasaulio aplinkos fondo (PAF) įsteigtas Strateginių prisitaikymo tikslų fondas;
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the Least Developed Countries Fund (LDCF), the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF's Strategic Priority on Adaptation (SPA);
dar kartą patvirtina, kad remia tolesnį švarios plėtros sistemų (ŠPS) naudojimą, siekdamas skatinti mažesnį poveikį klimatui darančių technologijų pažangą; pabrėžia, kad turėtų būti kuo greičiau sudarytos ŠPS tolesnio naudojimo ir vystymo po 2012 m. sąlygos; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti veiksmingumą, nustatant griežtesnius tvaraus vystymosi kriterijus, gerinant valdymą, supaprastinant administracines procedūras ir išnaudojant galimybę kurti sektoriuose naudojamas ŠPS; vis dėlto pabrėžia, kad tai kaip kompensacinė priemonė tik laikinai padėtų spręsti problemą, todėl turi būti siekiama tikslo nustatyti pasaulinę anglies dioksido kiekio ribą, nustatant teisingas ir proporcingas kvotas; remia Kioto protokole nustatytus principus, pagal kuriuos numatoma, kad lanksčių sistemų naudojimas turėtų būti papildomas veiksnys šalia valstybių įsipareigojimo sumažinti ŠESD;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions should be created as soon as possible for the continuation and further development of the CDM beyond 2012; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
dar kartą atkreipia dėmesį į savo raginimą į tarptautinį susitarimą dėl ŠESD taršos mažinimo nuo 2012 m. įtraukti aviaciją ir jūrų transportą;
21, Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012;
ICAO) dar nepasirengusi ieškoti bet kokio pobūdžio teisinių priemonių, pagal kurias būtų siekiama mažinti aviacijos sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nors Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijai ši užduotis buvo pavesta daugiau kaip prieš dešimt metų;
Regrets that the ICAO has not been prepared to find any kind of legal instrument to limit greenhouse gas emissions from aviation even though this task was already given to the ICAO more than 10 years ago;
siūlo išsiaiškinti, koks sąvartynuose esančių atliekų, iš kurių kasmet visame pasaulyje išsiskiria iki 60 mln. tonų metano, kiekis gali būtų sunaikintas ir panaudotas energijai gaminti, siekiant mažinti šiltnamio efektą ir žalingą jo poveikį žmonėms;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per year worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
pripažįsta, kad galbūt kova su klimato kaita skatina technologijų vystymąsi ir stabilesnių visuomenių kūrimąsi; mano, kad vykdant politiką, pagal kurią siekiama šalinti ekonomikos priklausomybę nuo anglies, sudaroma daug verslo galimybių daugelyje technologijos sričių, pvz., tausaus energijos ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo, bendrų technologijų kūrimo, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ir kt.; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas, kas būtų daugiau investuojama į šią sritį, ir numatyti mokesčių lengvatas, kad būtų skatinami išsamesni technologijų, kurias naudojant neteršiama aplinkos, tyrimai;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; considers that policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, carbon capture and storage (CCS) etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;
mano, kad technologijoms, kurias naudojant neteršiama aplinkos, patekti į rinką trukdo tokios kliūtys kaip iškastiniam kurui skiriamos subsidijos, importo tarifai ir žinių trūkumas; ragina remiantis JTBKKK ir Kioto protokolu imtis įtikinamų veiksmų siekiant šalinti šias kliūtis ir sudaryti tinkamas sąlygas investuoti į tausias technologijas ir dažniau naudoti įmonių skatinimo metodus, kurie grindžiami verslumu, ypač naudotis itin tvirtos ir visuotinės išsivysčiusių ir sparčiai besivystančių šalių partnerystės teikiamomis galimybėmis;
Considers that the market entry of clean technologies is hampered by barriers, such as subsidies for fossil fuels, import tariffs and lack of a knowledge base; calls for conclusive efforts under the UNFCCC and the Kyoto Protocol to remove such barriers and to put in place positive incentives for investments in sustainable technologies and greater use of entrepreneurial incentive models, in particular exceptionally strong and comprehensive partnership between industrialised countries and emerging economies;
pripažįsta, kad dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT) licencijų mokesčio aplinkos neteršiančių technologijų srityje gali būti kliudoma perkelti šias technologijas į besivystančias šalis; pabrėžia, kad susitarime dėl laikotarpio nuo 2012 m. turėtų būti numatyta išsivysčiusių ir besivystančių šalių partnerystės INT srityje pagrindų programa, kad būtų numatyta galimybė kitais būdais atlyginti INT turėtojams bei sudarytos sąlygos ir gerbti šios nuosavybės teises, ir skatinti platinti technologijas;
Recognises that Intellectual Property Rights (IPR) licensing fees in the area of clean technologies may constitute a barrier to the transfer of such technology to developing countries; stresses that a post-2012 agreement must entail a framework for IPR partnerships between industrialised and developing countries, providing alternative means of compensation for IPR holders, in order to ensure respect for property rights while at the same time facilitating technology flows;
pripažįsta, kad dėl kainų skirtumo, atsirandančio dėl to, kad nacionalinės valstybės prisiėmė skirtingus su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, gali būti iškraipyta konkurencija, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones; ragina Komisiją rimtai imtis šio klausimo sprendimo, būtent kurti priemones, kurias naudojant būtų didinama aplinkosaugos tikslų ir Pasaulio prekybos organizacijos taisyklių darna; pripažįsta, kad siekiant sudaryti vienodas sąlygas prekybos partneriams būtų geriau, jei būtų priimti privalomi tarptautiniai standartai ir įsipareigojimai, apimantys visus sektorius, kuriuose konkurencija yra lengvai pažeidžiama, o ne patvirtintos numatytos pasienio koreguojamosios priemonės;
Recognises that price differences resulting from divergent national commitments in relation to climate change may become a source of distortion of competition, including for small and medium-sized enterprises; calls on the Commission to seriously address this issue, namely through the development of instruments conducive to a higher level of coherence between environmental objectives and World Trade Organization's rules; recognises that binding international benchmarks and commitments covering all sectors that are vulnerable to competition would be preferable to the possible adoption of border adjustment measures to offset distortions among trading partners;
pritaria tam, kad jei nebūtų sukurta pasaulinė didžiausio anglies dioksido kiekio nustatymo ir prekybos sistema, šalyse, kurios nėra prisiėmusios privalomų įsipareigojimų sumažinti išmetamų teršalų kiekį, intensyviai energiją naudojantiems pramonės sektoriams būtų nustatyti tikslai, kurie papildytų pramonės šalims privalomus išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslus, ir kartu įsipareigojimai perduoti technologijas; mano, kad tokie tikslai ir (arba) gairės labai svarbūs intensyviai energiją naudojantiems pramonės sektoriams (plieno, popieriaus ir cemento), kurie konkuruoja viso pasaulio rinkose ir kad tai galėtų būti pirmas žingsnis siekiant sudaryti prekybos partneriams vienodas sąlygas;
Supports, in the absence of an effective global carbon 'cap and trade' system, sectoral targets for energy-intensive industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries in combination with commitments to transfer technology; considers that such targets and/or benchmarks are especially important for energy-intensive sectors that compete globally (steel, paper and cement) and could be a first step to offsetting distortions among trading partners;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei JTBKKK sekretoriatui ir paprašyti perduoti ją visoms ES nepriklausančioms sutarties šalims ir įgyvendinant Konvenciją stebėtojų teisėmis dalyvaujančioms šalims.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties and observers to the Convention.
atsižvelgdamas į Europos kaimynystės politikos (EKP) plėtrą nuo 2004 m. ir ypač į Komisijos 2006 m. gruodžio 4 d. pažangos ataskaitas dėl EKP įgyvendinimo ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
having regard to the development of the European Neighbourhood Policy (ENP) since 2004, and in particular to the Commission Progress reports on implementation of the ENP of 4 December 2006 ( SEC(2006)1504 /2, SEC(2006)1505 /2, SEC(2006)1506 /2, SEC(2006)1507 /2, SEC(2006)1508 /2, SEC(2006)1509 /2, SEC(2006)1510 /2, SEC(2006)1511 /2, SEC(2006)1512 /2),
atsižvelgdamas į bendrai patvirtintus veiksmų planus su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija, Moldova ir Ukraina, taip pat su Egiptu, Jordanija, Libanu, Maroku, Palestina ir Tunisu,
having regard to the Action Plans adopted jointly with Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine, as well as with Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, the Palestinian Authority and Tunisia,
atsižvelgdamas į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), glaudžiai susijusią su bendrai patvirtintų veiksmų planų įgyvendinimu, kuri pakeičia pagal TACIS ir MEDA skirtą techninę paramą,
having regard to the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), closely linked to the implementation of the jointly adopted Action Plans, which replaces technical assistance hitherto provided by TACIS and MEDA,
atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl platesnės Europos ir EKP, ypač į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos OL C 287 E, 2006.11.24, p.
having regard to its resolutions on Wider Europe and on the ENP, in particular its resolution of 19 January 2006 on the European Neighbourhood Policy OJ C 287 E, 24.11.2006, p.
atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl ES kaimyninių šalių ir regionų,
having regard to its earlier resolutions on the countries and regions neighbouring the EU,
atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl EKP ir ES plėtros strategijos,
having regard to its resolutions on the ENP and the EU's enlargement strategy,