natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad dėmesį būtina skirti abipusiam mokymuisi, kaip įgyvendinti politiką, geriausios praktikos mainams ir administracinių pajėgumų stiprinimui, ypač vietos ir regioninių valdžios institucijų, siekiant pagerinti veiksmingumą ir efektyvumą ir vengti praeities klaidų pasikartojimo;
Considers that good practices and mutual learning in policy implementation must be highlighted and their exchange promoted, alongside reinforcement of administrative capacities, in particular of local and regional authorities, in order to improve efficiency and effectiveness and avoid repetition of past mistakes;
skatina gerą praktiką, susijusią su nacionalinėmis ataskaitomis, pavyzdžiui, naudoti pagrindinius rodiklius, atsiskaityti apie projektų apimtis ir rezultatus, atsiskaityti apie nacionalinės ir ES politikos sričių sąveiką, organizuoti viešąsias diskusijas ir konsultacijas su suinteresuotaisiais asmenimis, teikti ataskaitas nacionaliniams parlamentams, kurie gali išsakyti savo nuomonę, ir šias ataskaitas skelbti vyriausybių interneto svetainėse, visose ataskaitas naudojant aiškius ir tikslius terminus, kadangi ši praktika daro teigiamą poveikį atsiskaitymo procesui ir didina valstybių narių suinteresuotų asmenų atsakomybę; pabrėžia, kad būtina vadovautis geriausia patirtimi regionuose, kuriems būdingas žemesnio lygio lėšų įsisavinimas arba žemesnis finansavimo programų veiksmingumo lygis;
Encourages good practices related to national reporting such as using core indicators, reporting on results and outputs, reporting on synergies between national policies and EU policies, organising public debates and consultations with stakeholders, submitting the reports to national parliaments for opinions and publishing the reports on governmental websites (with all reports using clear and concise terminology), as these practices improve the quality of the reporting exercise and increase the ownership of stakeholders within Member States; insists on the need to follow best practice in regions characterised by a lower degree of absorption or efficiency in respect of funding programmes;
palankiai vertina tai, kad Komisija pateikia būdų, kuriais nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos gali pertvarkyti dabartines regioninės politikos programas pagal strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslus ir kaip praktikos būdus galima performuoti, juos pritaikant prie pažangaus augimo tikslų per šį planavimo laikotarpį; ragina valstybes nares veikti neatidėliojant, daugiau investuoti į tvarią plėtrą ir pažangų augimą, socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę darbo rinkoje ir veiksmingiau panaudoti gautas lėšas; be to, ragina Komisiją išreikšti savo požiūrį apie tai, kaip įgyvendinant sanglaudos politika šiuo 2007–2013 m. laikotarpiu būtų galima prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų;
Welcomes the fact that the Commission sets out how national, regional and local authorities can realign operational programmes to EU 2020 sustainable growth objectives, and how practices can be refocused towards smart growth objectives during this programming period; calls on Member States to act without delay, invest more in sustainable development and smart growth, social inclusion and gender equality in the labour market and use funds more effectively; calls furthermore on the Commission to launch a debate to elaborate further on how cohesion policy can, over the current period 2007-2013, contribute to the objectives of the Europe 2020 strategy;
Yra įsitikinęs, kad tinkamas valdymas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu bei įvairių valdymo pakopų veiksmingas koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo proceso kokybę, strateginį planavimą, struktūrinių ir sanglaudos fondų įsisavinimo padidinimą ir sėkmingą bei veiksmingą sanglaudos politikos įgyvendinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti ir sutelkti daugiašalį valdymą vadovaujantis Sutartimi ir subsidiarumo bei partnerystės principais; pabrėžia tikros partnerystės, tiek vertikalios, tiek horizontalios, kurioje dalyvautų įvairių lygmenų valdžios institucijos ir organizacijos, strategijos svarbą ir rekomenduoja įvertinti dalyvavimo partnerystėje kokybę, primenant, kad partnerystė gali pasitarnauti supaprastinimui (ypač projektų atrankos tvarkos); ragina valstybes nares iš pat pradžių į investicijų prioritetų nustatymo remiantis galimais vystymosi tikslais procesą įtraukti subnacionalinio lygmens valdžios institucijas ir jas sujungti su pilietinės visuomenės nariais ir bendruomenės atstovais įgyvendinant programas; siūlo, kad dėl to kiekvienoje valstybėje narėje būtų įsisteigtas Vietos ir regioninės valdžios institucijų teritorinis paktas dėl strategijos „Europa 2020“;
Strongly believes that good governance at European, national, regional and local level and effective cooperation between the various levels of government are fundamental to ensuring the quality of the decision-making process, strategic planning, improved absorption capacity of Structural and Cohesion Funds and therefore the successful and efficient implementation of cohesion policy; encourages the Commission and the Member States to strengthen and mobilise multi-level governance in accordance with the Treaty and the subsidiarity and partnership principles; stresses therefore the importance of a genuine partnership strategy, both vertically and horizontally, and recommends that the quality of partnership involvement be assessed, recalling that partnership may lead to simplification, particularly in the project selection procedure; calls on Member States to involve the sub-national levels from the outset in defining the investment priorities and in the decision-making process itself, as well as to integrate them with civil society actors and community representatives in the implementation of programmes; proposes, in this context, the establishment of a Territorial Pact of Local and Regional Authorities on the Europe 2020 Strategy in every Member State;
mano, kad nuostatos ir procedūros turėtų būti toliau paprastinamos ES ir nacionaliniu lygiu, nes tai prisidėtų prie spartaus lėšų ir mokėjimų paskirstymo ir kad tai būtina tęsti ir tai turėtų sąlygoti pagerintas taisykles, skirtas laikotarpiui po 2013 m., nesudarant jokių didelių sunkumų pagalbos gavėjams; mano, kad regioninė politika turėtų būti geriau pritaikyta prie naudotojų poreikių ir kad supaprastinimas turėtų sumažinti nereikalingas administracines kliūtis ir išlaidas bei kliūtis, kurios trukdo politikos tikslų pasiekimui, turėtų vengti painiavos ir klaidingo dabartinių administracinių metodų aiškinimo ir, kita vertus, turėtų užtikrinti lankstesnį projektų valdymą, suderintą kontrolę ir didesnį politikos veiksmingumą; apgailestauja, kad dėl per didelės biurokratijos, per sudėtingų dažnai keičiamų taisyklių ir nepakankamai suderintų procedūrų nemažai lėšų liko nepanaudota; mano, kad būtina pasiekti supaprastinimo ir taisyklių bei procedūrų stabilumo pusiausvyrą;
Believes that simplification of provisions and procedures should contribute to the speedy allocation of funds and payments, and that it should therefore continue and should result in improved rules in the post-2013 period, both at EU and national level without creating major difficulties for the beneficiaries; considers that regional policy should be better adapted to the needs of users and that simplification should reduce unnecessary administrative barriers and costs as well as other obstacles hampering policy goals, should avoid confusion and erroneous interpretation of current administrative practices and should, on the other hand, ensure more flexible project management, synchronised controls, and increased efficiency of the policy; deplores that, due to superfluous bureaucracy, overcomplicated rules subject to frequent changes and a lack of harmonised procedures, many funds remain unused; considers that a balance needs to be struck between simplification and the stability of rules and procedures;
ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas gerinti gebėjimų stiprinimą ir sumažinti administracinę naštą, ypač nacionaliniais įnašais ir, kur tinkama, teikiant finansų inžinerijos paramą užtikrinti bendrą projektų finansavimą siekiant, kad būtų įsisavintos lėšos ir išvengti didelio vilkinimo investuojant;
Calls for the Member States and regional authorities to enhance capacity-building and reduce the administrative burden, in particular to ensure the cofinancing of projects by national contributions and, when relevant, to introduce financial engineering support, in order to increase the absorption of the funds and to avoid further major delays in investing;
pritaria Komisijos mintims didesnį dėmesį skirti rezultatams, kai naudojamasi struktūrinių fondų lėšomis, ir mano, kad strateginėmis ataskaitomis, kaip vertinga uždavinių įgyvendinimo pažangos stebėsenos priemone, sukuriamas tarpusavio vertinimo ir strateginių diskusijų ES lygmeniu pagrindas; ragina valstybes nares laikytis labiau analitinio ir strateginio požiūrio rengiant nacionalines ataskaitas, skirtas užtikrinti geresnės kokybės strategines ataskaitas, didesnį dėmesį skiriant tikslams, rezultatams ir strateginiam vytymuisi ir laiku pateikti tikslią informaciją dėl pagrindinių rodiklių ir sutartų tikslų; todėl pabrėžia, kad rengiant 2013 m. strateginę ataskaitą reikėtų orientuotis į rezultatus ir daugiau dėmesio atkreipti į kokybinę sanglaudos politikos programų apimties, ankstyvojo poveikio ir veiksmingumo analizę, o ne į perteklinį statistinių duomenų vardijimą;
Supports the ideas put forward by the Commission aimed at placing greater emphasis on result-based implementation of Structural Funds and considers that strategic reporting, as a valuable tool of monitoring progress in implementation, creates a basis for peer review and strategic debate at EU level; with a view to achieving better quality strategic reporting, based on comparative and reliable data, encourages Member States to adopt a more analytical and strategic approach while elaborating national reports with stronger focus on objectives, results and strategic developments and to submit timely, accurate information on the core indicators and the agreed targets; stresses therefore that the Strategic report 2013 should be result-oriented and focused more on qualitative analysis of the effectiveness of programmes, outputs, outcomes and early impacts rather than on excessive presentation of statistical data;
ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti 2007–2013 m. finansinės perspektyvos ir sanglaudos politikos vidurio laikotarpio peržiūra ir užtikrinti, kad Europos fondų lėšos 2011–2013 m. laikotarpiu būtų geriau įsisavinamos;
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity of the mid-term review of the financial perspective 2007-2013 and of cohesion policy to ensure increased absorption of European funding in the period 2011-2013;
ragina visas ES institucijas ir valstybes nares per kitą derybų dėl būsimos sanglaudos politikos laikotarpį pagreitinti pagrindinių dokumentų, pavyzdžiui, daugiametės finansinės programos ir reglamentų, rengimą siekiant nugalėti pradines kliūtis, kurios gali atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje;
Calls on all EU institutions and Member States, with a view to the next round of negotiations on the future cohesion policy, to facilitate speedier conclusion of key documents, such as the multiannual financial framework and regulations, in the next round of negotiations with a view to overcoming the start-up difficulties that might arise at the beginning of the next programming period;
ragina Komisiją užtikrinti, kad ateities sanglaudos politikai būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių; mano, kad sanglaudos politika neturėtų būti laikoma vien priemone kitų sektorių politikos tikslams pasiekti, nes ji yra didelę pakankamą vertę turinti Bendrijos politikos kryptis, pati savaime turinti priežastį egzistuoti: ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų būti nepriklausoma ir jos dabartiniai pagrindai ir principai neturėtų būti pakeisti pagal regioninės politikos išteklių išskaidymą pagal sektorius;
Calls on the Commission to ensure that the future cohesion policy will benefit from adequate financial resources; takes the view that it must not be seen as merely an instrument for achieving the objectives of sectoral policies, since it is a Community policy offering substantial added value and has its own raison d'être: economic, social and territorial cohesion; underlines therefore that cohesion policy should remain independent and its current foundations and principles should not be modified by a sectoral dispersion;
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
atsižvelgdamas į Europos Komisijos inicijuotą ir remiamą Merų paktą,
having regard to the Covenant of Mayors, as initiated and supported by the European Commission,
atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Reformuotos sanglaudos politikos darbotvarkė“ (Fabrizio Barcos ataskaita, 2009 m.),
having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled ‘An Agenda for a Reformed Cohesion Policy’ (Fabrizio Barca report) (2009).
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę ( A7–0218/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0218/2011 ),
kadangi ES būdinga policentrinė plėtra ir skirtingų dydžių miestų teritorijų įvairovė, o jos miestų kompetencijos sritys ir ištekliai įvairiarūšiai; mano, kad būtų sunku nustatyti bendrą miestų teritorijų ir, apskritai, miesto apibrėžtį remiantis vien tik statistiniais kriterijais, nes sudėtinga viena apibrėžtimi aprėpti įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, todėl laikosi nuomonės, kad valstybės narės pačios turėtų nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį, taip pat nustatyti šias teritorijas laikydamosi subsidiarumo principo ir remdamosi bendrais europiniais rodikliais; kadangi reikėtų panagrinėti, kaip pritaikius funkcinį požiūrį būtų galima nustatyti standartinę miesto apibrėžtį ir taip sukurti aiškią teisinę miesto aspekto Sąjungos politikoje apibrėžtį; kadangi, ypač kalbant apie sanglaudos politiką, taip pat būtų naudinga turėti funkciniu požiūriu grindžiamą miesto aspekto apibrėžtį,
whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of ‘urban areas’ and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of ‘urban’ and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
kadangi ES, įgyvendindama savo krypčių politiką, padeda užtikrinti tvarią miestų teritorijų plėtrą, ir kadangi reikėtų turėti mintyje tai, kad laikantis subsidiarumo principo turėtų būti apibrėžta ne tik nacionalinė miestų politika, bet ir Europos miestų politika,
whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
kadangi miestai aktyviai padeda formuluoti ES politikos kryptis ir atlieka svarbų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir kadangi neatsižvelgus į ES politikos krypčių, ypač sanglaudos politikos, miestų aspektą būtų pakenkta strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui,
whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,
kadangi miestai turi unikalų architektūros ir kultūros potencialą, taip pat dideles socialinės integracijos galimybes ir kadangi miestai, saugodami kultūrų įvairovę ir išlaikydami nuolatinį centro ir atokių vietovių ryšį, prisideda prie socialinės pusiausvyros užtikrinimo,
whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
kadangi remiantis iniciatyvų URBAN patirtimi, veiksmai miestų srityje buvo integruoti į konvergencijos ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu reguliavimo sistemą; kadangi įtraukus tam tikrus aspektus neabejotinai padidėjo miestų galimybės gauti finansavimą; kadangi, siekiant sutelkti išteklius, aiškiai apibrėžti miestų plėtros tikslai turėtų būti nurodyti veiklos programose,
whereas, building on the experience of the URBAN initiatives, urban actions have been integrated (‘mainstreamed’) into the regulatory framework for the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives in the 2007-2013 programming period; whereas this mainstreaming has clearly expanded the funding available for cities; whereas clearly defined urban development objectives should be identified within the operational programmes to help concentrate resources,
kadangi SESV apibrėžtas tvirtesnis ir plačiau taikomas subsidiarumo principas, taip pat daugiapakopis valdymas ir aiškiau apibrėžtas partnerystės principas – tai pagrindiniai elementai siekiant teisingai įgyvendinti visas ES politikos kryptis ir kadangi atitinkamai reikia sustiprinti vietos ir regioninių valdžios institucijų išteklių ir kompetencijos panaudojimą,
whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
kadangi dėl per pastaruosius kelerius metus kilusios ekonomikos krizės dar labiau išaugo skirtumai ir socialinė atskirtis didelėse didmiesčių pakraščių teritorijose; kadangi, norint įveikti krizę, vietos valdžios institucijos turėtų sugebėti įgyvendinti praktines priemones, kuriomis būtų kovojama su skurdu ir remiama socialinė sanglauda ir užimtumas,
whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
kadangi įgyvendinant vystymosi centrų politiką, kuri grindžiama ekonominės veiklos skatinimu miestuose, daugeliu atveju nepavyko sukurti pakankamai traukos, todėl padarytas ribotas poveikis aplinkinėje teritorijoje ir nebuvo prisidėta siekiant integruotos plėtros,
whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
kadangi kai kuriuose miestų rajonuose, nepaisant jų gerovės ir ekonominės galios, gali būti konkrečių problemų, pvz., didelės socialinės nelygybės, skurdo, atskirties ir aukšto nedarbo lygio problemų, kurias teikiant paramą pagal sanglaudos politiką galima būtų sumažinti ir išspręsti,
whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
kadangi supaprastinus politikos, įskaitant kontrolės ir audito mechanizmų, įgyvendinimą būtų padedama gerinti veiksmingumą, mažinti klaidų lygį, pakeisti politikos struktūrą, kad ji būtų patogesnė taikyti, ir padidinti regimumą; ir kadangi toliau reikėtų dėti pastangas siekiant supaprastinimo, taip pat reikėtų supaprastinti nacionalines ir regionines procedūras, kad miestų teritorijų atstovai galėtų geriau orientuotis ir valdyti Europos lėšų panaudojimą,
whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
Su miestų aspektu susijusios aplinkybės
Context of the Urban Dimension
pažymi, kad Europos miestų darbotvarkė apima ES politikos krypčių, visų pirma sanglaudos politikos, miestų aspektą ir tarpvyriausybines Europos lygmens pastangas koordinuoti valstybių narių miestų politikos kryptis, pastarojo tikslo siekiama rengiant neoficialius ministrų susitikimus, kuriuos koordinuoja paeiliui Tarybai pirmininkaujančios valstybės ir kuriuose aktyviai dalyvauja Komisijai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų būti geriau informuojamos ir turėtų aktyviau dalyvauti tarpvyriausybinės krypties veikloje; rekomenduoja, kad abu lygmenys glaudžiau koordinuotų savo veiksmus ir kad vietos valdžios institucijos aktyviau dalyvautų procese; pabrėžia poreikį gerinti administracinių institucijų sprendimų ir veiksmų koordinavimą Europos ir nacionaliniu lygmenimis;
Notes that the European Urban Agenda comprises on the one hand the urban dimension of EU policies, in particular cohesion policy, and on the other hand the intergovernmental strand of European-level efforts to coordinate the urban policies of Member States, the latter being implemented through informal ministerial meetings with coordination by successive Council Presidencies and the active contribution of the Commission; takes the view in this context that local governments should be better informed of, and more strongly involved in, the activities of the intergovernmental strand; recommends closer coordination between the two levels and closer involvement of local government; stresses the need to improve coordination of the decisions and actions of administrative authorities at both European and national level;