natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“ Priimti tekstai, P7_TA(2011)0058 .
having regard to its resolution of 16 February 2011 concerning the Commission Green Paper entitled ‘Towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ Texts adopted, P7_TA(2011)0058 .
atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje OL C 208 E, 2011 10 20, p.
having regard to its resolution of 7 September 2010 on the role of women in an ageing society OJ C 308 E, 20.10.2011, p.
atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (2010/2276) Priimti tekstai, P7_TA(2011)0092 .
having regard to its resolution of 9 March 2011 on the EU strategy on Roma inclusion Texts adopted, P7_TA(2011)0092 .
atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo OL C 2059 E, 2009 10 29, p.
having regard to its declarations of 22 April 2008 on ending street homelessness OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos Priimti tekstai, P7_TA(2011)0383 .
having regard to its resolution of 14 September 2011 on an EU Homelessness Strategy Texts adopted, P7_TA(2011)0383 .
atsižvelgdamas į 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją ( COM(2010)0491 ),
having regard to the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų, OL C 236 E, 2011 8 12, p.
having regard to its resolution of 17 June 2010 on gender aspects of the economic downturn and financial crisis OJ C 236 E, 12.8.2011, p.
atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities Priimti tekstai, P7_TA(2011)0319 .
having regard to its resolution of 5 July 2011 on the future of Social Services of General Interest Texts adopted, P7_TA(2011)0319 .
atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų Priimti tekstai, P7_TA(2010)0365 .
having regard to its resolution of 19 October 2010 on precarious women workers Texts adopted, P7_TA(2010)0365 .
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Biudžeto, Kultūros ir švietimo bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones ( A7-0370/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0370/2011 ),
kadangi 116 mln. asmenų Europos Sąjungoje patiria skurdo grėsmę, o 42 mln. asmenų (8 %) gyvena „didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis ir negali turėti dalykų, laikomų būtinais normaliam gyvenimui Europoje“ Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas ( COM(2010)0758 ).
whereas 116 million people in the EU are at risk of poverty and 42 million (8%) live ‘in conditions of severe material deprivation and can not afford a number of necessities considered essential in order to live a decent life in Europe’ Commission communication entitled ‘European Platform against Poverty and Social Exclusion’, ( COM(2010)0758 ).
, kadangi skurdas – tai ženklas, kad klestint Europos ekonomikai turtas, pajamos ir ištekliai paskirstomi nepriimtinai nevienodai, kadangi pažeidžiamiausi gyventojai, tokie kaip pagyvenę žmonės ir neįgalieji, labiausiai nukentėjo nuo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės; kadangi griežtos taupymo priemonės, kurių buvo imtasi arba kurių bus imamasi Europos Sąjungoje, negali pakenkti užimtumui ir socialinei apsaugai ir pabloginti asmenų, kurių padėtis nepalankiausia, padėtį ir dėl jų negali milijonams asmenų, kuriems dar pavyko pragyventi ar tenkinti savo poreikius ir išsilaikyti gaunant darbo užmokestį arba senatvės pensiją, kilti nedarbo, nepritekliaus ar skurdo grėsmė, ypač dėl to, kad sumažintas viešųjų paslaugų ir socialinės pagalbos biudžetas; kadangi dėl krizės poveikio griežtinant socialinės veiklos politikos sąlygas ir šią politiką ribojant pažeidžiamiausi gyventojai patiria daugiau sunkumų, o deramo darbo vietų yra mažai; kadangi atotrūkis tarp skurdo ir turto per krizę vis didėja;
; whereas poverty is the unacceptable reflection of an uneven distribution of wealth, income and resources in a prosperous European economy; whereas the most vulnerable groups, such as the elderly and people with disabilities, have been those most severely affected by the financial, economic and social crisis; whereas the austerity measures currently being taken in the EU, and those to be taken in the future, must not undermine employment and social protection, worsen the situation for the most disadvantaged or put at risk of unemployment, economic insecurity or poverty millions of people who were previously still managing to live on, and meet their basic needs from, their wages or retirement pensions, notably as a result of cuts in public service and social assistance budgets; whereas the application of tougher conditions and penalties as part of social activation policies designed to address the crisis is exacerbating the difficulties faced by the most vulnerable people at a time when few decent jobs are on offer; whereas the gap between rich and poor is continuing to widen as a result of the crisis;
kadangi naujosios Komisijos strategijos dėl Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo tikslas visų pirma yra užtikrinti didesnes nepalankiausioje padėtyje atsidūrusių asmenų galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; kadangi turi būti laikomasi visos šios Chartijos ir kadangi dėl didžiulio skurdo pažeidžiamos žmogaus teisės ir labai pažeminamas orumas, nes skatinamas asmens nuvertinimas ir neteisingumas, kadangi pagrindinis pajamų rėmimo programų tikslas turi būti ištraukti žmones iš skurdo ir sudaryti jiems galimybę gyventi oriai,
whereas the Commission's new strategy for implementing the Charter of Fundamental Rights aims, inter alia, to improve access to fundamental rights for the most disadvantaged; whereas the Charter must be respected in its entirety, and whereas severe poverty represents a violation of human rights and a serious erosion of human dignity and encourages stigmatisation and injustice; whereas the key objective of income support schemes must be to lift people out of poverty and enable them to live in dignity;
kadangi skurdo riziką tiesiogiai patiria kaimo gyventojai, ypač nedideli ūkiai ir jaunieji ūkininkai, kuriems grėsmė kyla dėl ekonomikos krizės poveikio ir pernelyg didelio žaliavų kainos svyravimo,
whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
kadangi strategijos „Europa 2020“ vadinamasis lankstus, t. y. be nuobaudų, tikslas (vienas iš penkių svarbiausių tikslų) – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių pagal tris valstybių narių patvirtintus rodiklius (skurdo rizikos lygį (po socialinių išmokų), didelio materialinio nepritekliaus rodiklį ir labai mažo užimtumo arba nedirbančiuose namų ūkiuose gyvenančių žmonių procentinę dalį) ir kadangi įgyvendinant šį tikslą, kuriuo neabejotinai pripažįstama kovos su skurdu ir socialine atskirtimi svarba, milijonai asmenų Europoje iš pat pradžių paliekami nuošalyje, nes skurdas gresia 116 mln. asmenų, o didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis gyvena 42 mln. asmenų, ir nustačius skurdo mažinimo ribą politika, kuria siekiama kiekybinių rezultatų, gali būti netaikoma pažeidžiamiausiems asmenims; kadangi, jeigu nebus nagrinėjamos sudėtingiausios spręstinos situacijos, įgyvendinama politika joms neturės įtakos; kadangi Europos kovos su skurdu planas yra vienas iš septynių pavyzdinių strategijos „Europa 2020 m.“ iniciatyvų,
whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
kadangi kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė nelygybė, atsirandanti dėl ekonominių skirtumų, susijusių su pajamomis ir turtu, dėl skirtumų darbo rinkoje ir dėl to kylančio socialinio nesaugumo, dėl skirtingų galimybių pasinaudoti valstybės vykdomos socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialine apsauga, sveikatos apsauga, švietimu, teisingumu ir kt.,
whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
kadangi jau labai daug metų skurdo lygis Europos Sąjungos valstybėse narėse yra aukštas, todėl skurdo poveikis ekonomikai vis didėja, dėl jo nukenčia augimas, didėja valstybės biudžeto deficitas ir mažėja konkurencingumas Europoje, ir kadangi dėl pačių šių reiškinių randasi skurdas ir nedarbas, ypač ilgalaikis, su kuriuo susiduria kas trečias bedarbis, o silpnesnės ekonomikos šalyse ši padėtis yra dar sudėtingesnė; kadangi socialinių teisių apsauga Sąjungoje yras labai svarbi kovojant su skurdu,
whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU's competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
kadangi skurdas, kuris prilyginamas žmogaus teisių pažeidimui, rodo, kad dar reikia įdėti pastangų siekiant įgyvendinti ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nurodytus tikslus,
whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
kadangi bet kokia griežto taupymo politika turi būti pagrįsta ir ja turi būti užtikrinama galimybė imtis anticiklinių priemonių, susijusių su investicijomis į pagrindinius politinius prioritetus,
whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
kadangi siekiant užtikrinti Europos konkurencingumą, kurti darbo vietas ir kovoti su skurdu svarbu patvirtinti struktūrines reformas,
whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
kadangi skurdas – daugiaaspektis reiškinys, į kurį būtina reaguoti integruotai atsižvelgiant į gyvenimo etapus ir daugialypius asmenų poreikius ir šis atsakas taip pat turi būti grindžiamas galimybės naudotis teisėmis, ištekliais ir paslaugomis užtikrinimu, kaip tai perteikta atvirojo koordinavimo metodo bendruosiuose tiksluose, susijusiuose su socialine apsauga ir socialine įtrauktimi (2006 m.), siekiant patenkinti pagrindinius poreikius ir išvengti socialinės atskirties,
whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people's multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (2010 m) sėkmingai pavyko didinti visuomenės informuotumą ir stiprinti politinį įsipareigojimą,
whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
; kadangi, siekiant sumažinti vienišų šeimų bei vienišų asmenų skurdą ir socialinę atskirtį, galimybių dirbti tinkamomis ir vienodomis sąlygomis užtikrinimas yra konkretus žingsnis siekiant pažangos,
; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
tačiau kadangi žemos kvalifikacijos arba nekvalifikuoti asmenys patiria didesnę riziką darbo rinkoje, didesnę riziką gauti darbą be garantijų ir mažai apmokamą darbą bei skurdo riziką,
whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
kadangi benamystė yra viena pačių blogiausių skurdo ir nepritekliaus formų ir yra problema, kuri lieka neišspręsta visose ES valstybėse narėse, kadangi dėl įvairių priežasčių ES valstybėse narėse yra daug benamių, todėl būtinos specialios jų socialinei integracijai skirtos priemonės, kadangi, Eurobarometro duomenimis, beveik vienas europietis iš keturių mano, kad viena svarbiausių skurdo priežasčių yra per didelė deramo būsto kaina, o beveik devyni europiečiai iš dešimties mano, kad skurdas trukdo gauti deramą būstą, kadangi valdžios institucijoms praradus ryšius su piliečiais, kai šie netenka būsto, ne tik kyla kliūčių įgyvendinti bet kokią pagalbos šiems asmenims iniciatyvą, bet ir galima suvokti, kad šių asmenų atskirties procesas labai pažengęs,
whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
kadangi skurdas taip pat susijęs su galimybėmis naudotis socialinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos, kultūros, apgyvendinimo bei švietimo paslaugomis, ir šių paslaugų kokybe,
whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
kadangi neturint būsto arba gyvenant nederamame būste labai pažeidžiamas žmogaus orumas ir tai turi didelį poveikį visoms kitoms teisėms,
whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
kadangi skurdo riba, atitinkanti 60 proc. šalies medianinių pajamų, – svarbus, naudingas ir būtinas rodiklis, tačiau jį turėtų papildyti kiti rodikliai, tokie kaip sąvoka „būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelis“ (ja pateikiamas tik greitas atsakymas siekiant išspręsti konkrečią skurdą patiriančių asmenų padėtį) ir jo apskaičiavimas nacionaliniu lygmeniu, taip pat rodikliai, dėl kurių Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba sutarė 2010 m. birželio mėn. (skurdo rizika, materialinis nepriteklius ir labai mažo užimtumo namų ūkiai), siekiant patenkinti valstybinės politikos poreikius,
whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
kadangi socialinė apsauga, įskaitant minimalių pajamų sistemas, yra pagrindinis šiuolaikinių demokratijų elementas, kuris iš esmės užtikrina žmogaus teises į socialinį, ekonominį, politinį ir kultūrinį dalyvavimą visuomenėje, ir atlieka pagrindinį ekonomikos stabilizavimo vaidmenį, sumažindamas krizių poveikį, ir išteklių perskirstymo visą gyvenimą vaidmenį, apdrausdamas nuo socialinės rizikos ir užkirsdamas kelią skurdui ir socialinei atskirčiai bei juos sumažindamas per visą gyvenimo ciklą,
whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
kadangi, OECD duomenimis, nepanaudojama 20–40 proc. numatytų socialinių išmokų,
whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
kadangi tam tikros visuomenės grupės, pvz., nepilnos šeimos, pagyvenusios moterys, mažumos, neįgalieji ir benamiai, yra vienos pačių pažeidžiamiausių ir susiduria su skurdo rizika,
whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
kadangi nediskriminavimo principas, įskaitant diskriminaciją dėl socialinės kilmės, yra pagrindinių teisių kertinis akmuo,
whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
kadangi senėjant visuomenei artimiausioje ateityje labai padaugės išlaikomų asmenų, kadangi kai kuriose šalyse pagyvenę žmonės, ypač moterys, susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai dėl to, kad sumažėja pajamos esant pensijoje, ir dėl kitų veiksnių, pvz., fizinės priklausomybės, vienatvės ir socialinės atskirties; kadangi mūsų visuomenės didžiausia problema – socialinių ryšių tarp kartų nutraukimas,
whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
kadangi kovojant su skurdu svarbiausia yra pensijų politika,
whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
kadangi paprastai moterys labiau pažeidžiamos nei vyrai, turint mintyje skurdą dėl įvairių veiksnių, pvz., diskriminacijos dėl lyties vykdant profesinę veiklą: dėl šios diskriminacijos abiejų lyčių asmenys nuolat gauna skirtingą atlygį, nevienodas pensijas, taip pat dėl išlaikomų asmenų priežiūros jų profesinė karjera su pertrūkiais arba jie yra diskriminuojami darbe; kadangi Europoje dirba tik 63 proc. moterų, palyginti su 76 proc. vyrų ir kadangi nėra tinklų ir konkrečių priemonių, kurie padėtų dirbantiems asmenims suderinti šeimą ir darbą, įskaitant prieinamas priežiūros paslaugas,
whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
kadangi skurdas skirtingai veikia skurdžiai gyvenančias moteris ir vyrus, berniukus ir mergaites, nes skurdžiai gyvenančioms moterims ir mergaitėms dažnai sunkiau naudotis tinkamomis socialinėmis paslaugomis ir gauti pajamų;
whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
kadangi plane neatsižvelgiama į moterų ir vyrų lyčių skirtumų ypatumus, ir nepakankamai dėmesio skiriama skurdo feminizacijai;
whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
kadangi 20 proc. vaikų ir 17 proc. visų Europos gyventojų susiduria su skurdo rizika ir kadangi mažas pajamas gaunančios šeimos yra vienos dažniausiai susiduriančių su skurdu,
whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU's overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
kadangi įgyvendinant kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką svarbiausia yra šeimos politika,
whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
kadangi pirmieji mokyklos nebaigimo požymiai yra svarbūs cikliško skurdo augimo požymiai,
whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;
kadangi jaunų žmonių nedarbas, kuris jau ir taip didesnis nei kitų amžiaus grupių, ES itin išaugo prasidėjus krizei: jis viršijo 20 proc. ir visose valstybėse narėse pasiekė kritinį lygį, ir tai gali įstumti jaunimą į skurdą nuo pačių ankstyviausių gyvenimo dienų, kadangi į šią nerimą keliančią padėtį skubiai turi būti reaguojama politiniu, ekonominiu ir socialiniu lygmenimis ir kadangi išaugus šiam nedarbui ir kartu vykstant demografiniams pokyčiams padidės kvalifikuotų darbuotojų trūkumas; kadangi profesinis mokymas gali turėti esminės įtakos padedant jaunuoliams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams integruotis į darbo rinką, kadangi įsidarbinimas nereiškia, kad skurdo išvengiama, ir kadangi jauniems žmonėms ypač gresia patekti į mažai uždirbančių žmonių kategoriją,
whereas unemployment among young people, which is already higher than for other age groups, has exploded in the EU since the crisis and is now running at over 20%, and whereas it has now reached a critical level in all the Member States, putting young people at risk of falling into poverty from a very early age; whereas this alarming situation calls for urgent political, economic and social responses and will, in combination with demographic changes, exacerbate skills shortages; whereas vocational training can play a vital role in helping young people and low-skilled workers to join the labour market; whereas, at the same time, getting a job does not always mean escaping poverty, and whereas young people are especially susceptible to finding themselves among the working poor;