natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad laisva ir sąžininga prekyba stiprina gerovę Europoje ir pasaulyje; pažymi, kad vidaus rinkos įmonės veikia globalioje aplinkoje, kurioje rinkos priklauso viena nuo kitos ir kurioje veikia pasauliniai veikėjai; ragina valstybes nares susilaikyti nuo bet kokio protekcionizmo; mano, kad tolesnė pasaulio ekonomikos integracija padidins konkurencingumą, ekonomikos augimą ir padės sukurti naujų darbo vietų Europos Sąjungoje; pažymi tarptautinio bendradarbiavimo svarbą reguliavimo srityje, t. y. reguliavimo priežiūros, reformos ir supaprastinimo klausimais; tačiau pastebi, kad tarptautinė prekyba gali taip pat turėti neigiamų padarinių kai kurių sektorių pažeidžiamiausiems ir žemos kvalifikacijos darbuotojams;
Points out that free and fair trade enhances prosperity in Europe and the wider world; notes that companies within the internal market operate in a global environment, with interdependent markets and global players; calls on Member States to refrain from protectionism; considers that further global economic integration can boost competitiveness, growth and jobs in the European Union; points to the importance of international regulatory cooperation, especially in the fields of supervision, regulatory reform and simplification; notes, however, that international trade may also have negative consequences for the most vulnerable and least qualified workers in some sectors;
mano, kad rinkos atvėrimas, darnesnis regionų požiūris, pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos darbo nuostatų skatinimas ir padorus darbas visame pasaulyje – tai svarbiausi dalykai stiprinant Europos Sąjungos išorės konkurencingumą ir kad ekologinio dempingo vengimas – tai esminis sąžiningos konkurencijos aspektas; pareiškia, kad yra pasirengęs numatyti tinkamas prekybos priemones šalims, kurios be savo indėlio siekia pasinaudoti kitų pasiekimais, t. y. jos neįneša savo vienodo indėlio kovojant su klimato kaita, ir atsižvelgia į įvairius ir skirtingus mūsų prekybos partnerių socialinio ir ekonominio vystymosi etapus;
Considers that market access, a more balanced regional approach and the promotion of International Labour Organization Core Labour Standards and decent work worldwide are vital to strengthening the European Union's external competitiveness and that avoiding environmental dumping is a crucial element of fair competition; states its readiness to consider appropriate trade measures against 'free rider' countries, which do not shoulder their fair share of the burden of combating global climate change, whilst taking into account the different stages reached in their socio-economic development by our trading partners;
pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė negali būti laikoma vienašališka valstybės primesta priemonė, kuri įmonėms nustatytų naujus teisinius apribojimus, kurie kenktų jų konkurencingumui ir gebėjimams kurti naujas darbo vietas; priešingai, ši atsakomybė turi būti įgyvendinama pačioms įmonėms plėtojant finansines ar kitokias iniciatyvas taip, kad įmonės savanoriškai vykdytų socialinės svarbos vaidmenį;
Points out that corporate social responsibility (CSR) should not be interpreted as being imposed unilaterally by the state, through new legal burdens on business, which would lead to a reduction in competitiveness and in the capacity to generate employment; believes that CSR should instead be brought into play through company initiatives, whether of a fiscal or other nature, so that companies voluntarily take on social interest functions;
pažymi tarptautinio bendradarbiavimo svarbą reguliavimo srityje, t. y. reguliavimo reformos ir supaprastinimo klausimais; mano, kad turėtų būti stiprinamas demokratinio daugiašališkumo principu ir demokratine atsakomybe grindžiamas bendradarbiavimas siekiant darniai atverti užsienio rinkas Europos įmonių produktams ir paslaugoms; šiomis aplinkybėmis ragina iš naujo suderinti Pasaulio prekybos organizacijos Viešųjų pirkimų sutartį užtikrinant, kad kai kurių jį pasirašiusių šalių įsipareigojimuose numatyti nukrypimai dėl MVĮ būtų kompensuojami Europos įsipareigojimuose numatant panašius nukrypimus arba įtvirtinant nuostatą, leidžiančią, kad minėtąją sutartį pasirašiusios šalys suteiktų lengvatų sistemą MVĮ, jeigu šios sistemos nauda būtų nediskriminuojant taikoma visoms kitų susitariančiųjų šalių MVĮ;
Points to the importance of international regulatory cooperation, especially as regards regulatory reform and simplification; considers that cooperation on the basis of multilateralism and democratic accountability should be stepped up in order to open up foreign markets to European companies" products and services on a balanced basis; in this context, stresses the need to rebalance the World Trade Organization Government Procurement Agreement by ensuring that the exclusions in favour of SMEs retained in the commitments of several signatories are counterbalanced in the European commitments by a similar exclusion or a provision entitling the signatories to grant SMEs preferential treatment, provided that such treatment is extended without discrimination to any SME within any signatory;
mano, kad ES teikiama pagalba trečiųjų šalių valstybėms narėms įgyvendinant socialinį ir aplinkos reglamentavimą, kuris atitiktų tarptautinius susitarimus, kartu su veiksmingomis kontrolės sistemomis yra būtinas papildomas elementas siekiant pažangos Europos įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) pasaulyje klausimu; pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė turi būti įtraukta į verslo dialogą su kitomis rinkomis;
Believes that EU assistance to third-country governments in implementing social and environmental regulation consistent with international conventions, together with effective inspection regimes, are a necessary complement to advancing the CSR of European business worldwide; stresses that CSR must be part of the business dialogue with other markets;
pabrėžia, kad yra gyvybiškai svarbu didinti ES investicijas į produktus ir paslaugas mokslinių tyrimų ir vystymosi srityje;
Stresses the vital importance of boosting EU investment in R&D, embracing both products and services;
pažymi, kad palyginus padėtį Jungtinėse Valstijose ir Europos Sąjungoje, esama investicijų į informacijos ir komunikacijos technologijų kiekvienam darbuotojui deficito ir santykio tarp investicijų į IKT ir produktyvumo augimo; pažymi, kad būtina remti ir vystyti IKT sektorių, kuris yra labai konkurencingas Europos Sąjungoje, ypač taikant visus ES komunikacijų srities reguliavimo sistemos elementus visose valstybėse narėse;
Notes the disparity in ICT investment per employee between the United States and the European Union, and the correlation between ICT investment and productivity growth; endorses the need to sustain and develop a highly competitive ICT sector within the European Union, in particular by fully implementing the EU communications regulation framework in all Member States;
pabrėžia didelį viešųjų pirkimų lėšų potencialą skatinant naujoves; pažymi, kad prieškonkurencinėje pakopoje naujoviškų prekių ir paslaugų tiekimas gali vykti esamų viešųjų pirkimų sistemoje; kviečia valstybes nares skatinti šią veiklą jų viešosiose valdžios institucijose; pažymi, kad veiksmingas IKT naudojimas teikiant viešąsias paslaugas pagerins klientų patiriamus įspūdžius ir padės ES įmonėms gaminti visame pasaulyje konkurencingus produktus;
Stresses the strong potential for public procurement funds to be used to promote innovation; notes that pre-competitive procurement of innovative goods and services can be carried out within the existing public procurement framework; calls on the Member States to promote this activity within their own public authorities; notes that the effective application of ICT to the delivery of public services will improve customer experiences and help EU companies to produce globally competitive products;
yra įsitikinęs, kad tik kartu stengiantis sukurti bendrą energetikos politiką pavyks įgyvendinti Lisabonos strategiją; vis dėlto mano, kad šios politikos tikslas neturėtų būti nacionalinės energetikos politikos suvienodinimas ir standartizacija, bet turėtų būti siekiama skatinti konkurenciją ir suteikti naudos vartotojams; pabrėžia, kad įvairovė yra ne tik Europos jėga, bet kad ji taip pat sudaro sąlygas energijos tiekimo saugumui;
Is convinced that the Lisbon Strategy can be a success only if further efforts are made to establish a common energy policy; is of the opinion, however, that policy should not lead to the communitarisation and standardisation of national energy policies, but rather create more competition and benefits for consumers; points out that not only Europe's strength, but also its security in the area of energy supply, lies in its diversity;
primena, kad Europos Sąjungos stabilumui ir augimui svarbūs trys pagrindiniai energetikos politikos tikslai: tiekimo saugumas, tvarumas ir konkurencingumas; pabrėžia būtinybę nuolatos pritaikyti šiuos tris tikslus prie kintančios padėties ir rasti naują jų pusiausvyrą;
Draws attention to the importance of the three key energy policy objectives, namely security of supply, sustainability and competitiveness, for stability and growth in the European Union; emphasises the need constantly to revise these three objectives in the light of changing circumstances and to strike a fresh balance between them;
primena, kad Europos Sąjungos pramonės konkurencingumui ir augimui labai svarbus pakankamas ir nebrangus energijos tiekimas;
Draws attention to the fundamental importance of sufficient and cheap supplies of energy for the competitiveness and growth of European industry;
sutinka su Komisija, kad glaudesnis valstybių narių solidarumas turėtų būti bendros energetikos politikos pagrindinis elementas siekiant spręsti problemas, susijusias su realiu infrastruktūros saugumu ir tiekimo saugumu; taip pat mano, kad glaudesnis solidarumas gerokai pagerintų Europos Sąjungos galimybes tarptautiniu lygiu ginti bendrus interesus energetikos klausimais;
Agrees with the Commission that an essential element of a common energy policy should be enhanced solidarity between Member States in order to deal with difficulties relating to the physical security of infrastructures and security of supply; considers, furthermore, that such enhanced solidarity would considerably strengthen the capacity of the European Union to defend its common interests with regard to energy issues at international level;
pažymi, kad energetikos politika, ypač energijos tiekimo saugumas, privalo tapti neatskiriama Europos Sąjungos bendros užsienio, prekybos, vystymosi ir saugumo politikos dalimi, ir ragina parengti bendrą strategiją siekiant užtikrinti energijos tiekimą ir skatinti naudoti įvairesnius energijos šaltinius bei tranzito maršrutus ir taip parodyti Europos Sąjungos šalių solidarumą; ragina Komisiją ir valstybes nares labai rimtai atsižvelgti į realų dujų tiekimo iš Rusijos trūkumo nuo 2010 m. pavojų, galintį kilti, be kitų priežasčių, dėl nepakankamų investicijų; reikalauja, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga derybose su Rusija energetikos klausimais reikalautų pasirašyti ir ratifikuoti tranzito protokolą ir ratifikuoti Energetikos chartijos sutartį; laikosi nuomonės, kad siekiant sukurti stabilią, bet atvirą reguliavimo sistemą energiją tiekiančiose valstybėse reikia sudaryti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus, o už energetikos klausimus atsakingas Komisijos narys turėtų vykdyti aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, kurie atspindėtų Europos ilgalaikio energetikos planavimo viziją;
Notes that energy policy, and in particular security of energy supply, must become an integral part of the European Union's common foreign, trade development and security policies and calls for a common strategy to secure and diversify supplies and transit routes, thereby demonstrating solidarity within the European Union; urges the Commission and the Member States, in this context, to take very seriously the real danger of a deficit in gas supplies from Russia after 2010, due, inter alia, to a lack of investment; insists that Member States and the European Union, in its energy-related discussions with Russia, press for the signing and ratification of the Transit Protocol and the ratification of the Energy Charter Treaty; is of the opinion that partnership and cooperation agreements should be used to create a stable but open regulatory framework in supplier countries and that the Commissioner responsible for energy should follow a well-defined mandate, which sets out a long-term European approach to energy planning;
pabrėžia, kad 2005-2006 m. žiemos patirtis ir drastiškai didėjanti energijos paklausa sparčiai besivystančiose šalyse (pvz., Kinijoje ir Indijoje) parodė, kad, siekiant išsaugoti energijos tiekimo saugumą, reikia naudoti visus tausius ir saugius energijos šaltinius;
Stresses that the experiences of the winter of 2005 to 2006 and the drastically increasing energy demand of booming economies such as China and India have highlighted the fact that no sustainable and safe source of energy must be left unused in order to safeguard security of energy supply;
atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga vis labiau priklausoma nuo naftos ir gamtinių dujų importo, kad iki 2030 m. naftos importas gali padidėti iki 94 proc., o gamtinių dujų - iki 85 proc., o priklausomumas nuo kietojo kuro nepadidės ne daugiau kaip iki 59 proc.; pabrėžia, kad vis daugiau naftos ir gamtinių dujų bus importuojama iš politiškai nestabilių regionų, į kuriuos atplauks vis didesnės sumos pinigų ir bus panaudojamos tokiems dalykams, kuriems Europos Sąjunga neturės jokios įtakos;
Draws attention to the European Union's growing dependence on imports of oil and natural gas, which could reach 94 % and 85 % respectively by 2030, whilst dependence on imports of solid fuels will increase to no more than 59 %; points out that imports of oil and natural gas will increasingly come from politically unstable regions, into which, as a result, large volumes of money will flow and be put to uses over which the European Union will have no influence;
pabrėžia, kad dėl padidėjusių naftos kainų atsiradęs infliacinis spaudimas padidins netikrumą dėl to, kiek reikėtų sugriežtinti pinigų politiką, ir todėl bus labiau jaučiama rizika, kris pasaulio rinkų likvidumas ir bus pastebimi didesni svyravimai, ypač prekių ir akcijų rinkose; perspėja, kad spekuliavimas naftos kainomis finansų rinkose gali sukelti neigiamų padarinių ir dar labiau paaštrinti naftos kainų krizę; ragina Komisiją ir Tarybą parengti detalų ES priklausomybės nuo naftos importo mažinimo ir perėjimo prie švariosios energijos planą; ragina parengti integruotą avarinį Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumo planą;
Stresses that inflationary pressure due to the rise in oil prices increases uncertainty about the extent of monetary tightening connected to it, leading to a higher perception of risk, tighter global liquidity, and increased volatility, particularly on commodity and equity markets; warns against the negative impact of oil price speculation on the financial markets, which in turn amplifies the oil price crisis; calls on the Commission and the Council to draw up a detailed plan to reduce the European Union's dependence on oil imports and initiate a shift towards clean energy; calls for an integrated EU emergency mechanism to guarantee security of supply;
pabrėžia, kad radosi būtinybė užmegzti naujos formos politinį dialogą ir bendradarbiavimą su energiją naudojančiomis šalimis, ypač su JAV, Kinija, Indija ir Japonija; pažymi, kad panašų dialogą turi užmegzti ir pagrindinės energiją naudojančios ir gaminančios šalys, nes tai padėtų išplėtoti globalų požiūrį į energetiką; mano, kad suteikiant pasauliniam dialogui energetikos klausimais naujas formas turėtų būti siekiama stabilizuoti ir apsaugoti pasaulio energijos rinkas bei užtikrinti jų skaidrumą, tuo pat metu nuolat skatinant naudoti švarios energijos šaltinius ir energijos naudojimo efektyvumą;
Stresses the fact that a new form of political dialogue and cooperation among consumer countries has become indispensable, especially with the United States, China, India and Japan; notes that a similar dialogue between key consumer and producer countries has also become necessary in order to develop a global approach to energy; believes that these new forms of global energy dialogue should aim at making global energy markets stable, secure and transparent, and at the same time provide a continued boost in support for clean energy sources and energy efficiency;
ragina Komisiją ir Tarybą propaguoti tarptautiniu mastu pripažintą tarpininkavimo sistemą, skirtą spręsti konfliktams ir ginčams dėl energijos tiekimo ir paskirstymo; yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga gali imtis panašios iniciatyvos ir sukurti tarpininkavimo sistemą, vykdydama savo kaimynystės politiką ir kartu su kitomis pagrindinėmis energiją tiekiančiomis šalimis, bei galėtų aktyviai skatinti naudoti šią tarpininkavimo sistemą pasaulio mastu; laikosi nuomonės, kad ES turėtų išplėtoti pavyzdinę tarptautinio energijos platinimo valdymo koncepciją;
Calls on the Council and the Commission to promote an internationally recognised mediation system for conflicts and disputes concerning the delivery and distribution of energy; believes that the European Union could initiate such a process by developing a mediation system as part of its neighbourhood policy and also with other key supplier countries, as well as by actively promoting this mediation system globally; takes the view that the EU should therefore develop a model approach to the international management of energy distribution;
džiaugiasi Energijos bendrijos sutarties projektu kaip pagrindiniu įnašu stabilizuojant padėtį Pietryčių Europoje, atveriant energijos rinkas ir rūpinantis Europos tranzito maršrutų saugumu; ragina laipsniškai išplėsti Energijos bendriją leidžiant į ją įstoti Norvegijai, Turkijai ir visoms į Europos kaimynystės politiką įtrauktoms šalims;
Welcomes the draft Energy Community Treaty as an essential contribution to the stabilisation of south-east Europe, to the openness of energy markets and to the security of transit routes in Europe; calls for the gradual extension of the Energy Community to encompass Norway and Turkey and all countries involved in the European Neighbourhood Policy;
pabrėžia, kad poreikis keisti dabartinę energijos gamybos sistemą yra suteikta galimybė, o ne našta, o saulės, vėjo, biomasės, vandens arba geoterminės energijos naudojimas ir energijos naudojimo efektyvumo technologijos padės įvykdyti Kiote ir pagal JT Klimato kaitos pagrindų konvenciją prisiimtus įsipareigojimus bei sustiprins naujovių, naujų darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą Europoje;
Stresses that the need to change the current energy production mix is not a burden but an opportunity and that the use of solar, wind, biomass, hydro or geothermal energy and more energy-efficient technologies will help to fulfil the commitments made in Kyoto and under the UN Framework Climate Change Convention and will also strengthen innovation, job creation and competitiveness in Europe;
pripažįsta itin svarbų atsinaujinančių energijos šaltinių vaidmenį padedant mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms siekti Lisabonos strategijos tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis praktinių mažų ir vidutinio dydžio įmonių energijos efektyvumo didinimo priemonių; mano, kad jos turėtų ypač apimti priemones, kuriomis gerinamas supratimas apie su tuo susijusias problemas ir gerinama prieiga prie finansavimo, pvz., iš struktūrinių fondų, Europos rekonstrukcijų ir plėtros banko ir Europos investicijų banko, kad firmos galėtų investuoti išteklius, skirtus sumažinti energijos vartojimą;
Acknowledges the significant role which renewable energy sources play in helping SMEs achieve the objectives of the Lisbon Strategy; calls on the Commission and the Member States to take practical measures to improve the energy efficiency of SMEs; notes that those measures should include, in particular, measures to raise awareness of the issues involved and to facilitate access to funding, for example from the Structural Funds, the European Bank for Reconstruction and Development and the European Investment Bank, so that firms can make investments aiming at a reduction in energy consumption;
ragina 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime užtikrinti, kad būsimą Europos energetikos politiką paremtų ambicinga energetikos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos strategija bei būtų numatytas tinkamas finansavimas ir sukurtos paskatos už didesnį mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos finansavimą privačiame sektoriuje; ragina valstybes nares parengti energetikos srities moksliniams tyrimams skiriamų biudžeto lėšų didinimo strategiją, ypač atsižvelgiant į tai, kad Septintojoje mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programoje ir Pažangios energetikos specialioje programoje numatytas EB biudžeto vidutinio laikotarpio persvarstymas ir todėl džiaugiasi Komisijos pasiūlymu, kad Europos Sąjunga per septynerius metus mažiausiai 50 proc. padidintų energetikos moksliniams tyrimams skiriamas metines išlaidas; ragina priimti Europos strateginį energetikos technologijų planą ir tikisi, kad į jį bus įtraukti tyrimai, skirti naujoms energetikos technologijoms, pvz., visiems atsinaujinančios energijos šaltiniams (bangų ir potvynio energijai, anglies dujofikavimui), ir ypač energijos atsargų laikymo technologijai, kadangi tai susiję su vidutinio laikotarpio ir ilgalaikėmis perspektyvomis;
Calls for the Spring 2007 European Council to ensure that Europe's future energy policy is backed up by an ambitious R&D strategy in the field of energy, including more adequate public funding and strong incentives for increased private R&D funding; encourages Member States to set out a strategy for increasing the budget for energy research, especially when there is a mid-term review of the EC budget for the FP7 and for the Intelligent Energy Specific Programme, and therefore welcomes the Commission's proposal that the European Union should increase, by at least 50 %, its annual spending on energy research over the next seven years; calls for a European strategic energy technology plan and hopes that it will cover research fields focusing on new energy technologies, such as all renewable energy sources, including wave and tidal power, coal gasification and in particular energy storage, as far as the medium and long-term prospects are concerned;
Energijos vidaus rinkos sukūrimas
Creating the internal market for energy