natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ir neveiklumu, kartu užtikrinant tinkamą tvarią socialinę apsaugą ir aktyvią įtrauktį, siekiant sumažinti skurdą.
and inactivity, while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, should therefore be at the heart of Member States' reform programmes.
Siekdamos integracinio augimo tikslo valstybės narės, Komisijos iniciatyva, turėtų nustatyti teisinį pagrindą naujoms darbo formoms.
In the context of the ‘inclusive growth’ objective, Member States should, at the initiative of the Commission, set an appropriate legislative framework for the new forms of work.
Valstybių narių reformų programomis turėtų būti skatinamas užimtumą didinantis augimas, kuris būtų grindžiamas tinkamu TDO remiamu darbu ir gero darbo koncepcija kaip principais, kuriais turėtų būti vadovaujamasi kuriant darbo vietas ir siekiant integracijos į darbo rinką.
Member States' reform programmes should aim at fostering employment-enhancing growth based on decent work as promoted by the ILO and ‘good work’, as guiding principles, which should govern both job creation and labour market integration.
Todėl šioje srityje turėtų būti laikomasi vienodo požiūrio ir vienodo atlyginimo už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principo, kaip nustatyta SESV 18 ir 157 straipsniuose, ir ši praktika turėtų būti gerinama.
Within that framework, equal treatment and equal pay for equal work at the same workplace as laid down in Articles 18 and 157 TFEU should be safeguarded and strengthened.
Ypatingas dėmesys turėtų taip pat būti skiriamas siekiant mažinti skurstančių darbuotojų skaičių ir kovoti su vaikų skurdu.
Particular attention should also be paid to reducing poverty among the increasing number of working poor, and to combating child poverty.
didinamas ES konkurencingumas pasaulio ekonomikoje, sudaromos naujos galimybės Europos eksportuotojams ir suteikiama konkurencinga galimybė naudotis svarbiausiomis importuojamomis prekėmis.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster
ES ir valstybių narių struktūrinėmis reformomis galima veiksmingai prisidėti prie
The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to
ekonomikos augimo ir
growth and
tvaraus bei kokybiško
sustainable and quality
darbo vietų kūrimo,
jobs if they
jeigu jas vykdant deramai reaguojama į besitęsiančią ekonomikos ir finansų krizę ir taip
respond appropriately to the continuing economic and financial crisis and thus
didinamas ES konkurencingumas pasaulio ekonomikoje, sudaromos naujos galimybės Europos eksportuotojams ir suteikiama konkurencinga galimybė naudotis svarbiausiomis importuojamomis prekėmis.
enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
augimą ir dalyvavimą atvirose ir sąžiningomis taisyklėmis grindžiamose pasaulio rinkose,
and participation in open and fair markets worldwide
Europos strategija turi būti paremta integruota politika, kurią valstybės narės turėtų įgyvendinti
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement
vienodu spartumu
at the same pace
, kad turėtų naudos iš suderintų struktūrinių reformų.
, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.
atsižvelgdamos kiekviena į savo vidaus padėtį ir konkrečias problemas
their particular difficulties
Europos strategiją visomis politikos kryptimis ir priemonėmis turėtų būti aktyviai skatinamos lygios galimybės, moterų ir vyrų lygybė ir į jas turėtų būti įtrauktas lyčių lygybės integravimo principas.
All policies and measures in the framework of the Europe 2020 strategy should therefore strongly promote equal opportunities and gender equality and should be gender mainstreamed.
ES lėšų naudojimas turi sumažinti biurokratines kliūtis ir palengvinti ilgalaikių priemonių taikymą.
The use of the EU funding has to reduce the number of bureaucratic hurdles and facilitate longer-term measures.
Valstybės narės, teikdamos ypatingą svarbą sanglaudos politikai remiant užimtumą ir socialinę įtrauktį, skatindamos regionus, kad jie nugalėtų savo socialinius ir ekonominius sunkumus, taip pat derindamos regionų ypatumus, turėtų veikti kartu siekdamos pritaikyti, papildyti, koordinuoti ir koreguoti savo nacionalinius tikslus savo šalyse ir tarpusavyje taip, kad sumažėtų regionų ekonominio vystymosi disbalansas.
Building on the importance of the cohesion policy in supporting employment and social inclusion, supporting regions in overcoming their socio-economic difficulties and reducing disparities, as well as in accommodating regional specificities, Member States should work together in order to arrange, complement, coordinate and adjust their national targets internally and between each other, so that imbalances in economic development between regions are reduced.
nes socialinė politika turi atitikti vietos sąlygas ir prioritetus
as social policies have to respond to local circumstances and preferences
Siekiant užimtumo politikos gairių įgyvendinimo valstybėse narėse, turėtų būti patobulintas atvirojo koordinavimo metodas, nes jo įtaka valstybėse narėse yra per menka.
In order to ensure that the employment policy guidelines are implemented in Member States, the open method of coordination should be improved, as its impact in Member States is too small.
Europos strategija paremta
The Europe 2020 strategy is underpinned by a
nuoseklių gairių rinkiniu, kuris pakeičia ankstesnį 24 gairių rinkinį ir yra skirtas užimtumo ir bendros ekonominės politikos klausimams.
set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Kartu jos sudaro 2020 m.
Together, they form the
Europos strategija paremta gairių rinkiniu, kuris pakeičia ankstesnį 24 gairių rinkinį ir yra skirtas užimtumo,
The Europe 2020 strategy is underpinned by a set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment
socialinės sanglaudos stiprinimo
, consolidation of social cohesion,
ir bendrosios ekonominės politikos klausimams.
and broad economic policy issues in a coherent manner.
Šiose naujosiose integruotose gairėse atsižvelgiama į Europos Vadovų Tarybos išvadas.
These new integrated guidelines reflect the conclusions of the European Council.
atsižvelgdama į skirtingus jų pradinius taškus
, taking account of the different points of departure of Member States
Valstybės narės turėtų vadovautis prie atitinkamų gairių išvardytais pagrindiniais tikslais nustatydamos savo nacionalinius bendrus ir konkretesnius tikslus atkreipdamos ypatingą dėmesį į užimtumo didinimą ir pažeidžiamiausių visuomenės grupių, įskaitant jaunimą, nedarbo mažinimą, mokyklos nebaigusiųjų skaičiaus mažinimą ir pagalbą padedant išbristi žmonėms iš skurdo.
The headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in setting their own national targets and sub-targets, paying particular attention to increasing employment and reducing unemployment of most vulnerable groups, including young people, increasing the education levels, reducing school drop-out rates and lifting people out of poverty.
Turėtų būti atidžiai sekama ir vertinama pažanga siekiant bendrųjų ir konkrečių tikslų, taip pat reikėtų nustatyti, ar pasiekta pažanga atitinka strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus ir, prireikus, pirmiau minėtieji tikslai turėtų būti peržiūrimi arba nustatomi papildomi bendrieji ir konkretūs tikslai peržiūrint užimtumo gaires.
Progress towards achieving the targets and sub-targets should be monitored closely and evaluated against the Europe 2020 objectives, and, if appropriate, revised or additional targets and sub-targets should be established when revising the Employment Guidelines.
Nepaisant to, kad šias gaires reikia parengti kiekvienais metais, jos
Even though they must be drawn up each year,
turėtų didžia dalimi nekisti iki
these guidelines should remain largely stable until
m., siekiant užtikrinti,
to ensure
kad didžiausias dėmesys būtų skiriamas įgyvendinimui
a focus on implementation
., siekiant užtikrinti
to ensure
tai, kad būtų galima deramai tikrinti, kaip siekiama užsibrėžtų tikslų.
that the achievement of the objectives set out therein can be properly reviewed.
Tuo tarpu priemonės ir jų rezultatai turėtų būti akademiškai išanalizuoti ir kritiškai peržiūrėti.
In the meantime the measures taken and their results should be analysed academically and reviewed critically.
Valstybės narės
The guidelines in the Annex shall be
atsižvelgia į
taken into account
Valstybės narės
The employment and social impact of national reform programmes
ir nacionalinėse reformų programose
be consistent with the objectives set out in
Nacionalinių reformų programų, kurios turi atitikti tikslus, nustatytus tose gairėse, poveikis užimtumui ir socialiniams reikalams turi būti atidžiai stebimas
, must be carefully monitored
Valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos savo nacionalines reformų programas, kuriose vadovaujamasi priede nustatytomis gairėmis, užtikrina veiksmingą užimtumo ir socialinės politikos valdymą.
When designing and implementing their national reform programmes, taking account of the guidelines in the Annex, Member States shall ensure effective governance of employment and social policies.
Valstybės narės atidžiai stebi pagal atitinkamų nacionalinių reformų programas vykdomų reformų poveikį užimtumui ir socialinei sričiai.
Member States shall monitor closely the employment and social impact of reforms implemented under respective national reform programmes.
Valstybės narės, teikdamos priede nurodytų gairių taikymo ataskaitas, vadovaujasi sistema, dėl kurios bus susitarta Sąjungos lygmeniu, ir į ataskaitas įtraukia tuos pačius elementus, siekdamos užtikrinti aiškumą, skaidrumą ir valstybių narių duomenų palyginamumą.
When reporting on the application of the guidelines in the Annex, Member States shall follow the structure to be agreed at Union level and shall include the same elements in order to ensure clarity, transparency and comparability among Member States.
7 gairė.
Guideline 7:
, nedarbo mažinimas
reducing unemployment
ir dalyvavimo darbo rinkoje didinimas iki 75 proc. darbingų piliečių skaičiaus
and increasing labour market participation to 75% of the active population
– 15–25 metų amžiaus jaunimui;
– young people aged between 15 and 25 years;
– vyresniems, 50–64 metų amžiaus darbuotojams;
– older workers aged between 50 and 64 years;
– nekvalifikuotiems darbuotojams;
– unskilled workers;
– žmonėms su negalia;
– people with disabilities;
– žmonėms iš migrantų šeimų;
– people with migrant backgrounds;
narės turėtų
making full use
nedirbantys žmonės
responsibilities for
narės turėtų
, Member States should
Ilgą laiką
The long-term
darbo rinkos
the labour market.
Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būti laikomasi vienodo požiūrio ir vienodo atlyginimo už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principo ir kad ši praktika būtų gerinama, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 18 ir 157 straipsniuose.
Member States should safeguard and strengthen equal treatment and equal pay for equal work in the same workplace as laid down in Articles 18 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Valstybės narės turėtų pašalinti kliūtis, kurios naujokams trukdo patekti į darbo rinką, remti darbo vietų kūrimą, skatinti socialines naujoves ir gerinti įdarbinimo agentūrų, įskaitant valstybines įdarbinimo tarnybas, darbo kokybę ir veiksmingumą.
Member States should remove the barriers which make it more difficult for people to enter the labour market for the first time, support the creation of jobs, foster social innovation and increase the quality and effectiveness of job placement services, including public
Gerindamos darbo rinkos veiklą ir rezultatus valstybės narės turėtų skatinti socialinę partnerystę ir aktyviai įtraukti socialinius partnerius į nacionalinės politikos rengimą ir visiškai gerbti jų teisę, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, sudaryti ir įgyvendinti kolektyvines sutartis
In enhancing the functioning and performance of the labour market, Member States should foster social partnership and actively engage social partners in national policy elaboration and should fully respect their right, in accordance with national laws and practices, to conclude and enforce collective agreements
turėtų didinti darbo jėgos dalyvavimą, pasitelkdama politiką, kuria skatinamas aktyvus senėjimas, lyčių lygybė ir vienodas darbo užmokestis, taip pat jaunimo, neįgaliųjų, legalių migrantų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių integracija į darbo rinką.
promote active ageing, gender equality and equal pay and labour market integration of young
Siekiant plėtoti profesinį mobilumą, svarbu, kad valstybės
In order to promote professional mobility, it is necessary for
Siekiant šio tikslo valstybės
With this aim
Valstybės narės skatina naudoti ES mikrofinansų priemonę kaip ekonominių ir socialinių priemonių derinimo, siekiant paskatinti ekonomikos ir užimtumo augimą, pavyzdį.
Member States shall promote the EU micro-finance facility as an example of how to combine economic and social measures in order to boost economic and employment growth.
Nacionalinės ir ES mikrofinansų priemonės turėtų būti taikomos vykdant specialias mokymo ir kuravimo programas bei taikant socialinių pašalpų sistemas, pagal kurias būtų užtikrinamos minimalios pajamos pirmaisiais metais po įmonės atidarymo siekiant verslumą padaryti tikra galimybe.
National and EU micro-finance facilities shall be accompanied by specific training and mentoring programmes and social benefits schemes ensuring minimum income in the first year after opening of the business in order to make entrepreneurship a real option.
Priedo 7 gairės 3 b pastraipa (nauja)
Annex – Guideline 7 – paragraph 3 b (new)
8 gairė.
Guideline 8:
kokybės ir mokymosi visą gyvenimą skatinimas
job quality and lifelong learning
kokybės ir mokymosi visą gyvenimą
job quality and lifelong learning
Valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus iki 2020 m. sumažinti mokyklos nebaigusiųjų skaičių iki 10 proc. ir kartu bent iki 40 proc. padidinti 30–34 m. amžiaus asmenų, baigusių aukštąjį arba gavusių atitinkamą išsilavinimą, dalį.
Member States will set as their national targets the reduction of the school drop-out rate below 10% by 2020, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40%.
mokytis visą gyvenimą
must be complemented
Valstybės narės turėtų plėtoti
Member States should develop systems for recognising acquired
kompetencijos pripažinimo sistemas,
geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal
darbo rinkos
the labour market
mokytis visą gyvenimą
social partners are called upon
Valstybės narės
Member States should
turėtų plėtoti
develop systems for recognising acquired
kompetencijos pripažinimo sistemas.
and competences.
skatinamos investicijos į žmogiškųjų
through joint financial contributions from
įskaitant profesinį mokymą,
including vocational training,
išsilavinimo ir karjeros planavimą, derindamos jį su geresniu sistemingu informavimu apie naujas darbo vietas ir galimybes
strengthen education and career guidance combined with systematic information on,
ir taikydamos tinkamas priemones šiems veiksmams skatinti
and appropriate measures to promote,
, verslumo skatinimu,
new job openings and opportunities, entrepreneurship
MVĮ raida
, SMEs development
Priedo 8 gairės 2 a pastraipa (nauja)
Annex – Guideline 8 – paragraph 2 a (new)
Valstybės narės įsipareigoja pritaikyti, papildyti, koordinuoti ir koreguoti savo nacionalinius tikslus savo šalyse ir tarpusavyje taip, kad sumažėtų regionų ekonominio vystymosi disbalansas.
Member States commit themselves to arranging, complementing, coordinating and adjusting their national targets, at national level and among themselves, in such a way that imbalances in economic development between regions will be reduced.
Valstybės narės žino, kad sanglaudos politika yra veiksminga priemonė, kuria remiamos gairės derinant regionų ypatumus ir remiant regionus, kad jie nugalėtų savo socialinius ir ekonominius sunkumus, ir mažinant jų skirtumus, tačiau ši priemonė nėra priklausoma nuo minėtųjų gairių.
Member States are aware that cohesion policy represents an effective instrument which supports but is not subordinated to the guidelines, by accommodating regional specificities, supporting regions to overcome their socio-economic difficulties and reducing disparities.
Integruoto požiūrio, daugiapakopio valdymo ir partnerystės principai turėtų sudaryti valdymo pagrindą ir tapti šios strategijos įgyvendinimo dalimi, o regioninis ir vietos lygmenys turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį, visų pirma socialinėje ekonomikoje, kaip priemonės, padėsiančios daugybei ekonominių ir socialinių subjektų, ypač MVĮ, gyventi ir gaminti Sąjungoje.
An integrated approach, multi-level governance and partnership principles should be at the core of the governance and delivery of the strategy, while the regional and local levels in particular have to play a crucial role as the vehicles for reaching the countless economic and social actors living and producing in the Union, in particular the SMEs, especially those forming part of the social economy.
Taigi sanglaudos politika yra ne tik stabilių finansinių asignavimų šaltinis, bet kartu ir galinga ekonominio vystymosi priemonė, taigi, ir užimtumo priemonė visiems Sąjungos regionams.
Therefore, cohesion policy is not just the source of stable financial allocations, but also a powerful instrument for economic development and so an employment instrument for all Union regions.
Valstybės narės turėtų daugiau investuoti į transporto, energetikos, telekomunikacijų ir IT infrastruktūras bei visapusiškai pasinaudoti Europos struktūriniais fondais.
Member States should invest more in transport, energy, telecommunication and IT infrastructure and make full use of the European Structural Funds.
Potencialių naudos gavėjų dalyvavimas Sąjungos bendrai finansuojamose programose turėtų būti skatinamas supaprastinant įgyvendinimo sistemas.
The participation of potential beneficiaries in Union co-founded programmes should be encouraged by simplification of delivery systems.
To siekdamos valstybės narės turėtų kurti savo sanglaudos politikos ir kitų esamų politikos sričių sąveiką laikydamosi integruoto požiūrio, kadangi sanglauda – tai ne išlaidos, ji suteikia galios, suteikia galimybių naudoti nepanaudotą potencialą, mažina struktūrinius skirtumus tarp šalių ir regionų, išplečia Sąjungos regionų augimą bei padidina jų konkurencingumą globalizuotame pasaulyje, kompensuoja pasaulio ekonomikos krizės padarinius ir kuria Sąjungos socialinį kapitalą.
To achieve this, Member States should create synergies between their cohesion policies and other existing sectoral policies, in accordance with an integrated approach, since cohesion is not a cost but gives strength, taps unused potential, reduces structural differences between countries and regions, expands growth and improves the competitiveness of Union regions in a globalised world, counterbalances the effects of the global economic crisis and generates Union social capital.
Visų lygių švietimo ir mokymo sistemų veikimo tobulinimas ir aukštąjį išsilavinimą turinčiųjų skaičiaus didinimas
Guideline 9: Improving the performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary education
10 gairė.
Guideline 10:
įtraukties skatinimas ir
social inclusion and
Valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus 25 proc. sumažinti žemiau nacionalinių skurdo ribų gyvenančių europiečių skaičių, padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ypač taikant užimtumo bei švietimo politikos priemones.
Member States will set their national targets to reduce by 25 % the number of Europeans living below national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty, in particular by employment and education policy measures.
iki galo pasinaudodamos
making full use of
mokymosi visą gyvenimą
, lifelong learning
ir aktyvios įtraukties politika
and active inclusion policies
ir galimybę naudotis sveikatos priežiūros sistema,
and access to healthcare
taip užtikrinant socialinę sanglaudą ir
- thus providing social cohesion -
keičiant darbo vietą ir
income security during transitions and
šio tikslo,
Member States
įskaitant dirbančių žmonių skurdą,
, including in-work poverty, promote
skatinti visišką dalyvavimą
full participation
, atsižvelgiant į pačių žmonių pasirinkimą, politiniame,
, at people's own choice,
reikėtų išlaikyti galimybę naudotis socialinėmis, užimtumo,
in the social, employment,
Sudarant bet kokius darbo santykius valstybėse narėse turėtų būti teisiškai privalomas principas, pagal kurį tarp vyrų ir moterų, įgijusių tokį patį išsilavinimą ir atliekančių tokį patį darbą, neturi būti diskriminacijos.
The principle that there may be no discrimination between men and women with the same training and in the same type of employment should be legally binding in Member States for all types of employment relationship.
atlikti svarbų vaidmenį visuomenėje
to play an active role in society
ir skatinti dalyvauti darbo rinkoje, socialinės apsaugos sistemos ir aktyvios įtraukties politika
and promote labour market participation, social protection systems and active inclusion policies
ir darbo perspektyvos, atsižvelgiant į įvairius poreikius ir įsipareigojimus,
and job perspectives, taking into account the various needs and responsibilities
Todėl vykdant aktyvią darbo rinkos politiką būtina sukurti veiksmingus metodus, skirtus mokymams ir darbo vietų kūrimui tiems, kurie yra atskirti nuo darbo rinkos dėl apmokymų trūkumo.
Therefore, efficient approaches under active labour market policy for training and job creation have to be created for those who are excluded from the labour market owing to lack of training.
Tuo pat metu socialinės
At the same time, social
pajamas aukščiau skurdo ribos, suteikiant galimybių dalyvauti visuomenės gyvenime
above the poverty threshold, to enable participation in social life
šių sistemų
whilst the
finansinį tvarumą.
financial sustainability of these systems must be preserved
, visų pirma kalbant apie tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai gresia socialinė atskirtis, pavyzdžiui, šeimas, kuriose yra tik vienas iš tėvų, mažumas, neįgaliuosius, vaikus ir jaunimą, vyresnio amžiaus moteris ir vyrus, legalius migrantus ir benamius.
poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
įsipareigoja kovoti su vaikų skurdu naudodamos tinkamas priemones, kad vaikų asmeninis vystymasis nebūtų ribojamas ir pradėdami savo darbinę karjerą jie nebūtų nevisateisiai dėl su skurdu susijusių jų laisvo vystymosi trukdžių.
shall be committed to tackling child poverty through appropriate measures so that children are not restricted in their personal development and are not underprivileged when entering professional life due to poverty related interferences with their free development.
narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas
also actively promote the social economy and social
siekiant sumažinti įvairią per gyvenimą patiriamą riziką
innovations designed to address
ypač tuomet, kai su ja susiduria
different social risks which arise during people's lifetimes, especially where the
Sumažinus skurdą ir padidinus dalyvavimą sumažėja socialinės išlaidos ir padidėja mokestinės pajamos.
Reduced poverty and enhanced participation lead to reductions in social expenditure and increased tax revenues.
Priedo 10 gairės 1 a pastraipa (nauja)
Annex – Guideline 10 – paragraph 1 a (new)
Valstybės narės turėtų pagerinti pagal trumpalaikes darbo sutartis dirbančių asmenų, visų pirma moterų ir ypač besilaukiančių moterų, socialinę apsaugą.
Social protection of short-term contracts, which affect women in particular, and pregnant women more particularly still, should be improved by Member States.
B7-0494 , 0495 , 0496 , 0497 , 0498 , 0499 ir 0501/2010
B7-0494 , 0495 , 0496 , 0497 , 0498 , 0499 and 0501/2010