natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gerbiamas Europos Parlamento narys raginamas susipažinti su Komisijos atsakymu į raštu pateiktą klausimą E-004071/2011 Jį galima rasti adresu http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/search.do. , kuriame Komisija pabrėžė, kad per praeitus metus po Ejafjadlajokudlio ugnikalnio išsiveržimo buvo imtasi veiksmų, dėl kurių įvyko pokyčių ir padaryta pažanga.
The Honourable Member is referred to the Commission's response to the Written Question E‑004071/2011 Available at http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/search.do in which the Commission has highlighted the developments and improvements resulting from activities undertaken during the course of this last year since the Eyjafjallajokull eruption.
Geresnė Europos parengtis pasitvirtino neseniai išsiveržus Grimsviotno ugnikalniui.
The evidence of Europe's improved level of preparedness was demonstrated during the recent Grimsvötn eruption.
Bet, kaip teigiama 2011 m. birželio 16 d. vykusiame Transporto ministrų tarybos posėdyje padarytame Komisijos pranešime, norint užtikrinti darnų suderintų priemonių taikymą reikia imtis tolesnių veiksmų, visų pirma susijusių su poreikiu gerinti duomenų perdavimo būdus ir kokybę, kad būtų geriau nustatoma vulkaninių pelenų vieta ir sklaida.
But as the Commission reported to the Council of Transport Ministers on 16 June 2011 there is still room for further improvement in order to ensure the harmonised application of agreed measures, notably as regards the need to further refine the model and quality of data to improve the process of determining the location and dispersion of volcanic ash.
Todėl, kaip pabrėžta kovo ir birželio mėn. vykusiuose Transporto ministrų tarybos posėdžiuose, reikėtų atsižvelgti į Komisijos pagrindinį principą, kuriuo vadovaudamasi ji turi vykdyti ir vykdo savo veiklą, t. y. oro transporto bendrovė yra atsakinga už skrydžių saugą, kuri grindžiama priežiūros institucijos tvirtinamu saugos rizikos vertinimu.
In this regard note should be taken of the Commission's guiding principle, as outlined in the March and June Transport Council meetings, according to which the Commission has and continues to pursue its activities, i.e. the airline is responsible for the safety of its operations, based on the production of a safety risk assessment accepted by its supervising authority.
Taigi oro transporto bendrovė turi įrodyti, kad informacijos šaltiniai, kuriais ji naudojasi atlikdama saugos rizikos vertinimą, yra teisingi ir kad ji yra kompetentinga ir sugeba tokius duomenis teisingai interpretuoti.
In this respect the airline must show that the information sources it uses in its safety risk assessment are correct, and must show its own competence and capability to interpret such data correctly.
Ypač svarbu, kad pradėdama skrydžius oro transporto bendrovė iš gamintojų gautų specialią informaciją apie pelenų poveikį jos eksploatuojamų orlaivių tinkamumui skraidyti, ir tai turi atsispindėti saugos rizikos vertinime.
Of critical importance is that before starting operations the airline must obtain from the manufacturers specific information regarding the susceptibility of the aircraft they operate to ash-related airworthiness effects, and this must be reflected in the safety risk assessment.
Tinklo valdytojui koordinuoti reagavimo į tinklo krizę valdymą padeda Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys.
The Network Manager is supported in this role by the European Aviation Crisis Coordination Cell (EACCC) in coordinating the management of response to a network crisis.
Kaip matyti iš neseniai įvykusios Grimsviotno krizės, Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys atlieka pagrindinį vaidmenį siūlant priemones ir imantis iniciatyvos valdyti ir koordinuoti reagavimo į krizines situacijas veiksmus, visų pirma, susijusius su savalaikiu informacijos gavimu ir jos mainais su aviacijos sektoriaus atstovais (sprendimų priėmėjais, oro erdvės naudotojais ir paslaugų teikėjais).
As recently demonstrated in the Grimsvötn crisis, the EACCC occupies a central role with regards to proposing measures and taking initiatives to manage and coordinate the response to crisis situations, notably as regards to the timely acquiring and sharing of information with the aviation community (decision‑makers, airspace users and service providers).
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006230/2011
Question for written answer E-006230/2011
Tema: Sanglaudos politikos ir Europos socialinio fondo ateitis
Subject: Future of the cohesion policy and the European Social Fund
Pagrindinės sanglaudos politikai kylančios grėsmės yra skirstymas pagal sektorius, nacionalizavimas arba bendro pajėgumo silpninimas, mažinant paketo apimtį.
The main threats to cohesion policy are division by sector, nationalisation and a reduction in overall capacity through a decrease in resources.
Turime išvengti šių nukrypimų ir apibrėžti reikalaujamus tolesnius veiksmus.
These anomalies must be avoided, whilst the necessary monitoring needs to be defined.
Kokių priemonių Komisija ketina imtis tokiose srityse kaip supaprastinimas, vertinimo gerinimas, keliamų sąlygų griežtinimas, finansų teikiamų galimybių ir galimų šaltinių ištyrimas?
What action does the Commission intend to take in the areas of simplification, improving evaluation and studying financial possibilities and possible sources?
Kokių priemonių Komisija ketina imtis, kad būtų pašalintos kliūtys, trukdančios greičiau paskirstyti lėšas ir jas efektyviai įsisavinti?
What does the Commission plan to do in order to eliminate obstacles to faster distribution of funds and effective assimilation?
Ar Komisija nemano, kad ateityje reikia užtikrinti stipresnę negu dabar yra sanglaudos politiką ir stiprų, veiksmingą Europos socialinį fondą?
Does the Commission not think it necessary to ensure that the future cohesion policy is more robust than at present and the European Social Fund more robust and more effective?
Ar Komisija ketina pateikti savo nuomonę būsimos sanglaudos politikos po 2013 m., įskaitant šios politikos tikslus, prioritetus ir struktūrą, klausimu?
Does the Commission plan to state its opinion on the future cohesion policy after 2013, including its objectives and structure?
Ar Komisija galėtų įvertinti finansinius išteklius, būtinus siekiant vykdyti veiksmingą ir našią sanglaudos politiką?
Will the Commission assess the financial resources needed to implement the cohesion policy in an effective and productive way?
Komisija primena praeitų metų pabaigoje inicijavusi viešas konsultacijas dėl sanglaudos politikos ateities Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados.
The Commission recalls that it launched a public consultation on the future of Cohesion Policy at the end of last year Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy.
Sanglaudos politikos ateitis, COM(2010) 642. ir vėliau nustačiusi pasiūlymus gerinti sanglaudos politikos efektyvumą ir didinti jos poveikį, toliau stiprinti jos valdymą bei supaprastinti įgyvendinimo sistemą.
COM(2010)642 , setting out a set of suggestions to improve the effectiveness of Cohesion Policy and enhance its impact, further strengthen governance, and simplify the delivery system.
Kalbant apie Europos socialinį fondą (ESF), Komisija aiškiai nurodė, kad jis išliks sanglaudos politikos dalimi, pabrėždama, jog reikia jį labiau viešinti ir užtikrinti finansavimo nuspėjamumą.
As regards the European Social Fund (ESF), the Commission made it clear that it would remain part of Cohesion Policy, while stressing the need to improve its visibility and guarantee the predictability of funding.
Be to, siekdama paspartinti sanglaudos politikos lėšų įsisavinimą, Komisija yra įsipareigojusi supaprastinti tų lėšų skyrimo sistemą, visų pirma sistemingiau naudojant supaprastintas išlaidų atlyginimo galimybes.
In addition, the Commission is committed to simplifying the delivery system of the Cohesion Policy funds in order to improve the pace of absorption, notably through more systemic use of simplified cost options.
Ji taip pat pasiūlė minimalias struktūrinių fondų paramos ESF dalis kiekvienos kategorijos regionams (25 proc. konvergencijos regionams, 40 proc. pereinamojo laikotarpio regionams, 52 proc. konkurencingumo regionams).
It also proposed minimum shares of the structural funds support for the ESF for each category of region (25 % for convergence regions, 40 % for transition regions, 52 % for competitiveness regions).
Komisijos pasiūlyme taip pat nustatyti pagrindiniai būsimos sanglaudos politikos bruožai, įskaitant naujos kategorijos, apimančios „pereinamojo laikotarpio regionus“, sukūrimą, bendros strateginės programos visiems struktūriniams fondams sukūrimą ir partnerystės susitarimų su kiekviena valstybe nare sudarymą.
The Commission proposal also sets out the main features of the future of Cohesion Policy, including the creation of a new category covering ‘transition regions’, the establishment of a Common Strategic Framework for all Structural Funds, and the conclusion of a partnership contract with each Member State.
Kalbant apie investicijų į sanglaudos politiką efektyvumą, sanglaudos politika po 2013 m. bus visiškai suderinta su pagrindiniais politiniais strategijos „Europa 2020“ prioritetais.
With regard to the effectiveness of cohesion policy investments, cohesion policy post 2013 will be fully aligned with the key policy priorities of Europe 2020.
Komisija pasiūlys priemones, užtikrinančias veiksmingesnį ir produktyvesnį lėšų panaudojimą, didesnį dėmesį skiriant rezultatams ir atlikimui, griežtesniam sąlygų laikymuisi ir įgyvendinimo supaprastinimui.
The Commission will propose arrangements to ensure that resources are used in a more effective and productive way through a greater focus on results and performance, increased use of conditionality and the simplification of delivery.
2011 m. rudenį Komisija pateiks su sanglaudos politika susijusių teisės aktų pasiūlymų.
The Commission will present the legislative proposals linked to Cohesion Policy in autumn 2011.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006231/2011
Question for written answer E-006231/2011
Tema: Miestų plėtros politika
Subject: Urban development policy
Valstybių narių miestų ir būsto politika yra glaudžiai susijusi su ES socialinės ir teritorinės sanglaudos politika, ypač su politika, kuria siekiama kovoti su socialine atskirtimi, skurdu ir klimato kaita.
Member States’ town and housing policies are closely linked to the Union’s social and regional cohesion policy, and in particular to its policy on preventing social exclusion, poverty and climate change.
Kadangi 74 % ES gyventojų įsikūrę miestuose, todėl įgyvendinant nacionalinę ir ES politiką svarbu atkreipti didesnį dėmesį į miestų poreikius.
With 74 % of the EU’s population living in urban areas, national and EU policies must take urban needs into account in their implementation.
Su klimato kaita susijusias problemas ir ekonomikos bei finansų krizę sėkmingai galima įveikti tik tuo atveju, jei tame procese dalyvautų Europos miestai.
Problems related to climate change and the economic and financial crisis cannot be successfully resolved unless Europe’s towns and cities are included in the process.
Valstybės narės ir Komisija aktyviai turi remti ryžtingą energijos vartojimo efektyvumo politiką tam, kad būtų pasiekti „20-20-20“ tikslai.
The Member States and the Commission must actively support a strong energy-efficiency policy for the ‘20-20-20’ targets to be met.
Tačiau šiuo metu, siekiant šio tikslo, nepakankamai naudojamasi struktūriniais fondais.
However, not enough use is being made of the Structural Funds at present for this target to be met.
Norėčiau sužinoti, kodėl pažanga šioje srityje, Komisijos nuomone, yra nepakankama?
I would like to know why, in the Commission’s view, not been enough progress has been made in this field?
Kaip, Komisijos nuomone, valstybės narės turėtų prisidėti prie naujos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo įgyvendinimo?
How, in the Commission’s opinion, should the Member States contribute to the implementation of a new Energy Performance of Buildings Directive?
J. Hahno atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Hahn on behalf of the Commission
(2011 m. rugpjūčio 11 d.)
(11 August 2011)
Jau nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžios valstybės narės veiksmų programose pripažino efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos svarbą.
From the beginning of the 2007‑13 programming period, Member States recognised the importance of energy efficiency and renewable energy in the text of their operational programmes.
Tačiau tai nepakankamai atspindėta programų prioritetuose.
However, this was not adequately reflected in the priorities of the programmes.
Valstybėms narėms tenkančios santykinės dalys skiriasi atsižvelgiant į turimas lėšas, šalies poreikius ir kiekvienos valstybės narės nustatytus prioritetus.
Relative shares differ between Member States according to the funds available, national needs, and priorities set by each Member State.
Komisijos 2014–2020 m. pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama efektyviam energijos vartojimui visų pirma būsimuosiuose konkurencingumo ir pereinamojo laikotarpio regionuose.
For 2014‑20, the Commission proposal focuses on energy efficiency and renewable energy in the future competitiveness and transition regions in particular.
Komisijai pateikus pasiūlymų, kuriais raginama sudaryti dar palankesnes investavimo į šias sritis sąlygas, iš dalies pakeisti Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) reglamentas http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:126:0003:0004:LT:PDF ir Bendrasis struktūrinių fondų reglamentas http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:158:0001:0006:LT:PDF .
Following proposals from the Commission to further facilitate investments in these fields, the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:126:0003:0004:EN:PDF , and the Structural Funds General Regulation http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:158:0001:0006:EN:PDF have been amended.
Todėl iki 4 proc. iš ERPF valstybėms narėms skirtų lėšų dabar galima panaudoti investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją gyvenamuosiuose namuose.
As a result it is now possible to use of up to 4 % of national ERDF allocations for investments in energy efficiency and renewable energies in residential buildings.
Be to, patikslinus finansų inžinerijos priemonių tinkamumo ir naudojimo siekiant tausaus energijos vartojimo pastatuose taisykles skatinama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė.
Moreover, the rules were further clarified in relation to the eligibility and use of financial engineering instruments for sustainable energies in buildings, encouraging public-private partnerships in this sector.
Nemažai valstybių narių įgyvendinimas vėluoja dėl finansų krizės, administracinių kliūčių ir per menkos kompetencijos šioje srityje.
The financial crisis, administrative bottlenecks and insufficient expertise in this area of activity have contributed to delays in a number of Member States.
Komisija stebi valstybių narių pažangą šioje srityje.
The Commission is monitoring the progress of the Member States in this field.
Komunikate „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ COM(2011) 17 galutinis, 2011 1 26. pabrėžiamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslo energijos suvartojimą sumažinti 20 proc., regionai ir miestai raginami aktyviai investuoti į energetikos sektorių ir pateikiama gerosios patirties pavyzdžių.
The communication ‘Regional Policy contributing to Sustainable Growth in Europe 2020’ COM(2011)17 final, 26.1.2011. stresses the role of local and regional authorities in reaching the Europe 2020 target of reducing energy consumption by 20 %, invites regions and cities to accelerate energy investments and provides good practices.
Be to, siekdama paspartinti įgyvendinimą Komisija su kiekviena valstybe nare palaiko tiesioginius ryšius.
In addition, the Commission is working on a bilateral basis with each Member State to reinforce the implementation rates.
Abi priemonės skirtos remti pirmiausia sanglaudos politikos projektus.
Both are designed to help in particular the cohesion policy projects.
Europos pastatams, ypač jau esamiems, pertvarkyti prireiks didelių investicijų.
The transformation of the European building stock, in particular existing buildings, will require substantial investments.
Vien ES paramos neužtenka, reikia ir finansavimo šalies lygmeniu.
In addition to the EU, funding is also needed at national level.
Štai kodėl Pastatų energetinio naudingumo direktyvos (2010/31/ES) 10 straipsnyje pabrėžiama „tinkamo finansavimo teikimo ir kitų priemonių svarba siekiant padidinti pastatų energinį naudingumą ir paspartinti perėjimą prie beveik nulinės energijos pastatų“ ir valstybės narės raginamos imtis „tinkamų veiksmų įvertinti, kokios priemonės, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, yra tinkamiausios“.
That is why Article 10 of the Energy Performance in Buildings Directive (2010/31/EU), stresses ‘the importance of providing appropriate financing and other instruments to catalyse the energy performance of buildings and the transition to nearly zero-energy buildings’, and requests Member States to ‘take appropriate steps to consider the most relevant instruments in the light of national circumstances’.
Komisija vertins į sąrašą įtrauktų priemonių veiksmingumą ir gali pateikti rekomendacijų ir patarimų dėl konkrečių nacionalinių sistemų ir jų derėjimo su ES ir tarptautinėmis finansavimo priemonėmis.
The Commission will assess effectiveness of the listed measures and may provide recommendations and advice on specific national schemes and coordination with EU and international funding instruments.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006233/2011
Question for written answer E-006233/2011
Tema: Saugumo skaitytuvų naudojimas ES oro uostuose
Subject: Use of security scanners at EU airports
Vis dėlto prieš siūlydama bet kokį teisės aktą šiame sektoriuje, kuris reikštų, kad saugumo skaitytuvus reikėtų įtraukti į leistinų tikrinimo metodų sąrašą, Komisija nurodė, kad būtina plačiau įvertinti šios įrangos poveikį sveikatai ir poveikį, susijusį su detekcinėmis funkcijomis ir pagrindinėmis teisėmis.
It also noted, however, that before any legislation could be proposed, whereby security scanners would be added to the list of recognised methods, it would be necessary to analyse the impact potentially ensuing from the deployment of security scanners, both as regards health and as regards detection and fundamental rights.
Norėčiau paklausti Komisijos, ar yra nustatyta ir įvertinta, kokį poveikį ši įranga turės sveikatai ir kaip jis bus susijęs su detekcinėmis funkcijomis ir pagrindinėmis teisėmis?
Has the Commission determined and assessed how the deployment of this equipment might make itself felt in health terms and in terms of the relationship to detection work and fundamental rights?
Komisijos narė V. Reding žadėjo nepritarti kūno skaitytuvų naudojimui.
Commissioner Viviane Reding promised to oppose the use of body scanners.
Ar nepasikeitė Komisijos nuomonė šiuo klausimu?
Has not the Commission changed its mind on that point?
Komisija neseniai užbaigė su kūno skenerių naudojimu ES oro uostuose susijusio poveikio vertinimą, kuriame atsižvelgta į veiklos, visuomenės, aplinkos, ekonominius, pagrindinių teisių ir sveikatos aspektus.
The Commission has recently finalised its impact assessment on the operational, social, environmental, economic, fundamental rights and health implications related to the use of security scanners at EU airports.
Kartu su poveikio vertinimu Komisija pateikė teisės akto, kuriuo valstybėms narėms ir oro uostams leidžiama pradėti, jei jie taip nuspręstų, ES oro uostuose naudoti kūno skenerius laikantis griežtų veiklos atsargumo priemonių ir aptikimo kokybės sąlygų, pasiūlymą.
Together with the impact assessment the Commission presented a legislative proposal allowing Member States and airports to introduce, if they decide so, the use of security scanners at EU airports in accordance with strict operational safeguards and detection performance conditions.
2011 m. liepos 7 d. šiam pasiūlymui tinkamai pritarė valstybės narės ir aviacijos saugumo reguliavimo komitetas.
This proposal has received the necessary support by Member States at the regulatory committee for aviation security on 7 July 2011.
Tuo pat metu pasiūlymas, kartu su poveikio vertinimu, perduotas Europos Parlamentui.
At the same time, the proposal has been transmitted — together with the impact assessment — to the European Parliament.
Komisija mano, kad kūno skeneriai yra tinkama esamų tikrinimo metodų alternatyva ne tik todėl, kad jiems būdinga gera aptikimo kokybė (ypač tai, kad galima aptikti ir metalinius, ir nemetalinius daiktus), bet ir todėl, kad dabar naudojama technologija, taikant griežtas veiklos atsargumo priemones, suteikia galimybę visiškai gerbti pagrindines teises ir užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį, kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.
The Commission believes that security scanners are a valid alternative to existing screening methods not only as they have good detection performance (in particular: both metallic and non-metallic items can be detected), but also because current technology together with strict operational safeguards allow to fully respect fundamental rights and ensure a high level of human health protection as enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Tuo požiūriu Komisija pasiūlė, kad keleiviams būtų suteikta galimybė atsisakyti tikrinimo kūno skeneriu ir būti patikrintiems naudojant alternatyvius tikrinimo būdus.
In this respect, the Commission proposed that passengers are given the possibility to opt out from a security scanner and to undergo alternative screening methods.
Pasiūlyme taip pat numatyta, kad, naudojant technologijas, kuriomis formuojamas žmogaus kūno atvaizdas, tokie atvaizdai negali būti saugomi, laikomi, kopijuojami, spausdinami ar atkuriami.
The proposal also ensures that, for those technologies that produce an image of the human body, no such images may be stored, retained, copied, printed or retrieved.
Be to, Komisija pasiūlė, kad keleiviams turi būti pranešama, kad naudojami kūno skeneriai, su jų naudojimu susijusias sąlygas ir apie galimybę atsisakyti tikrinimo kūno skeneriu.
Furthermore, the Commission proposed that passengers must be informed of the security scanners used, the conditions associated to its use and the possibility to opt out from a security scanners.
Kad būtų apsaugota keleivių ir darbuotojų sveikata ir užtikrinta jų sauga, šiuo etapu aviacijos saugumo tikslais keleiviams tikrinti bus leidžiama naudoti tik tuos kūno skenerius, kuriuose nenaudojama jonizuojančioji spinduliuotė.
In order to safeguard the health and safety of passengers and staff, at this stage only security scanners which do not use ionising radiation will be allowed as method for passenger screening for aviation security purposes.
Komisija paprašė, kad Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas ištirtų ir įvertintų galimą kūno skenerių, kuriuose naudojama jonizuojančioji spinduliuotė, poveikį žmogaus sveikatai.
The Commission has requested its Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks to study and assess the possible effects of security scanners which use ionising radiation on human health.