natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą,
having regard to the European Union's general budget for the 2011 financial year,
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ( A7–0058/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0058/2011 ),
2012 m. biudžetas atsižvelgiant į sustiprintą Europos ekonomikos valdyseną, Europos semestrų sistemą ir į Europos 2020 m. tikslus skatinti augimą ir užimtumą
A 2012 budget under the auspices of enhanced European economic governance, the European Semester mechanism and Europe 2020 objectives to boost growth and employment
pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad prie siekiamų tikslų būtų priderintas Europos ir nacionaliniu lygmenimis skiriamas finansavimas; primygtinai teigia, kad ES biudžeto politika turi būti vykdoma laikantis šio principo; laikosi nuomonės, kad Europos semestras, kaip nauja sustiprintos Europos ekonomikos valdysenos priemonė, turėtų teikti galimybę svarstyti, kaip geriausia pasiekti šiuos penkis pagrindinius tikslus;
Points out that some consistency must be ensured between achieving these objectives and the funding allocated to them at European and national level; insists that EU budgetary policy must be in line with this principle; takes the view that the European Semester, as a new mechanism for enhanced European economic governance, should afford an opportunity to consider how best to deliver on these five headline targets;
yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos semestro tikslas turėtų būti koordinavimo tobulinimas ir nacionalinės bei Europos ekonomikos ir biudžeto politikos derinimas; laikosi nuomonės, kad taikant Europos semestro priemonę didžiausias dėmesys turėtų būti sutelkiamas į Europos ir nacionalinių viešųjų investicijų sąveikos gerinimą siekiant geriau pasiekti bendrus ES politikos tikslus; atkreipia dėmesį į esminius ES biudžeto ir nacionalinių biudžetų struktūros skirtumus; vis dėlto mano, kad bendros ES ir nacionalinės viešosios išlaidos, skirtos bendriems politiniams tikslams pasiekti, turėtų būti kuo greičiau nustatytos;
Strongly believes that the European Semester should aim at improving the coordination and consistency of national and European economic and budgetary policies; takes the view that it should focus on improving synergies between European and national public investments in order better to achieve the EU's overall political objectives; notes the fundamental differences between the structure of the EU budget and that of national budgets; believes, however, that aggregate EU and national public expenditure on common political objectives should be determined as soon as possible;
pripažįsta, kad Taryba yra susirūpinusi dėl ekonominių ir biudžeto apribojimų nacionaliniu lygmeniu, tačiau primena, kad visų pirma pagal Sutarties nuostatas ES biudžetas negali būti deficitinis; primena, kad 2009 m. visoje ES susidaręs nacionalinių biudžetų deficitas iš viso siekė 801 mlrd. eurų ir kad ES biudžetas tesudaro 2 proc. visų Europos Sąjungoje patiriamų viešųjų išlaidų;
Acknowledges the Council's concern about economic and budgetary constraints at national level, but recalls, first and foremost, that under Treaty provisions the EU budget can not run a public deficit; recalls that, in 2009, the accumulated public deficit in the EU as a whole amounted to EUR 801 billion, and that the EU budget represents a mere 2% of total public spending in the EU;
vis dėlto laikosi nuomonės, kad dėl sudėtingos ekonominės padėties visoje Sąjungoje dabar, labiau nei bet kada, reikia užtikrinti tinkamą ES biudžeto įgyvendinimą ir išlaidų kokybę bei optimalų esamo Bendrijos finansavimo panaudojimą; siūlo atidžiai patikrinti tas biudžeto eilutes, kurių rezultatai žemi jau keletą metų, taip pat tas, kurias įgyvendinant iškilo problemų;
Takes the view, however, that the difficult economic situation across the Union makes it more important than ever to ensure proper implementation of the EU budget, quality of spending and optimal use of existing Community financing; suggests that a thorough review should be undertaken of those lines which have a history of low outturn or where problems have arisen in implementation;
mano, kad ES biudžetas suteikia papildomos vertės nacionalinėms viešosioms išlaidoms, jį naudojant pagrindinėms strategijos „Europa 2020“ politikos sritims inicijuoti, remti ir papildyti; be to, mano, kad ES biudžetas turi padėti ES įveikti dabartinę ekonomikos ir finansų krizę ir būti naudojamas kaip investicijų, augimo ir darbo vietų kūrimo priemonė; laikosi nuomonės, kad ES biudžetą naudojant nacionalinių vyriausybių pastangoms remti būtų galima bent jau sušvelninti dabartinės griežtos valstybių narių biudžeto politikos poveikį; taip pat pažymi, kad, atsižvelgiant į ES biudžeto perskirstymo galimybes, mažinant ES biudžetą gali būti pakenkta Europos solidarumui ir gali būti daromas neigiamas poveikis ekonominio vystymosi tempui daugelyje valstybių narių; mano, kad laikantis vien tik požiūrio, pagal kurį esama vadinamųjų grynųjų mokėtojų ir grynųjų gavėjų, tinkamai neatsižvelgiama į poveikį kitoms ES šalims ir todėl trukdoma siekti bendrų ES politikos tikslų;
Is of the opinion that the EU budget brings added value to national public expenditure when initiating, supporting and complementing investments in those policy areas which are at the core of Europe 2020; believes, moreover, that the EU budget has an instrumental role to play in helping the EU to exit the current economic and financial crisis through its capacity as a catalyst to boost investment, growth and jobs in Europe; takes the view that the EU budget could at least mitigate the effects of current restrictive national budgetary policies while supporting the efforts of national governments; stresses also that, given its redistributive nature, lowering the level of the EU budget may harm European solidarity and have an adverse impact on the pace of economic development in many Member States; believes that a purely ‘net contributor’/‘net beneficiary’ approach does not take due account of spill-over effects between EU countries and therefore undermines common EU policy goals;
taigi prieštarauja bandymams riboti ir mažinti biudžeto asignavimus, kurie susiję su strategijos „Europa 2020“ pagrindiniais tikslais ir septyniomis pavyzdinėmis iniciatyvomis; pažymi, kad visi tokie bandymai darytų neigiamą poveikį, dėl kurio tikriausiai žlugtų strategija „Europa 2020“, kaip tai atsitiko Lisabonos strategijos atveju; laikosi nuomonės, kad strategija „Europa 2020“ gali būti patikima tik tuo atveju, jei ji bus tinkamai finansuojama, ir primena, kad EP įvairiomis progomis kėlė šią rimtą politinę problemą; pakartoja savo didelį Komisijai skirtą prašymą paaiškinti pavyzdinių iniciatyvų biudžeto aspektą ir pranešti Parlamentui apie biudžeto priemones, kurių reikia imtis siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“;
Opposes, therefore, attempts to limit or reduce budget appropriations linked to the delivery of the Europe 2020 strategy's headline targets and seven flagship initiatives; notes that any such attempt would be counter-productive, most likely resulting in the failure of Europe 2020, as was the case for the Lisbon Strategy; takes the view that the Europe 2020 strategy can be credible only if adequately funded, and recalls that the EP has on numerous occasions raised this serious political concern; reiterates its strong request for the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives, and to inform Parliament of the budgetary means needed for the implementation of the Europe 2020 strategy;
pabrėžia, kad biudžeto priemonės nėra vienintelis veiksnys siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, bet kad su biudžetu susijusias pastangas reikia papildyti pateikiant konkrečių pasiūlymų dėl supaprastinamo siekiant sudaryti sąlygas, kurių reikia tikslams užimtumo, mokslinių tyrimų ir naujovių bei ekologiškų ir energetikos technologijų srityse pasiekti; taip pat yra įsitikinęs, kad strategijos „Europa 2020“ tikslų siekimas, įskaitant naujų ekologiškų darbo vietų kūrimą, – tai ne tik didesnių biudžeto lėšų, bet ir kokybinio esamų ES politikos priemonių, įskaitant BŽŪP, perorientavimo atsižvelgiant į tvarumo kriterijus klausimas;
Highlights the fact that budgetary measures are not the only factor in achieving the Europe 2020 strategy's targets, but that budgetary efforts must be supplemented by concrete proposals for simplification in order to create the environment needed in order to achieve our goals in the fields of employment, research and innovation, including green and energy technologies; is equally convinced that achieving the Europe 2020 objectives, including the creation of new green jobs, is a question not only of increased budgetary means, but also of a qualitative refocusing of existing EU policies, including the CAP, by taking due account of sustainability criteria;
vis dėlto laikosi nuomonės, kad 2012 m. biudžeto asignavimai, įskaitant tas sritis, kurios nėra tiesiogiai susijusios su strategijos „Europa 2020“ sėkmingu įgyvendinimu, turėtų išlikti tinkamo lygio siekiant užtikrinti, kad ES politika būtų tęsiama ir ES tikslai įgyvendinami daug ilgiau, negu truks dabartinė ekonomikos krizė;
Takes the view, moreover, that 2012 budget appropriations, including in those areas not directly linked to the achievement of the Europe 2020 strategy, need to be kept at an appropriate level to ensure the continuation of EU policies and the achievement of EU objectives well beyond the duration of the current economic crisis;
ragina labiau derinti ES išorės ir vidaus politiką atsižvelgiant į didelį pasaulinių pokyčių poveikį ES ekonominėms, gamtinėms ir pramonės sąlygoms, konkurencingumui ir užimtumui; taigi pabrėžia, kad ES reikia suteikti reikalingų finansinių priemonių, kad ji galėtų duoti tinkamą atsaką didėjančioms visuotinėms problemoms bei veiksmingai ginti ir propaguoti bendrus interesus ir pagrindines vertybes, kaip antai žmogaus teisės, demokratija, teisinės valstybės principai, pagrindinės teisės ir aplinkos apsauga; primena, kad nedidelės papildomos išlaidos ES lygmeniu dažnai gali sudaryti galimybes proporcingai daugiau sutaupyti valstybių narių lygmeniu;
Calls for greater coherence between external and internal EU policies, bearing in mind the major impact of global developments on the EU's economic, natural and industrial environment, competitiveness and employment; underlines, therefore, the need to endow the EU with the necessary financial means to be able to respond adequately to growing global challenges and to defend and promote its common interests and core values – like human rights, democracy, the rule of law, fundamental freedoms and environmental protection – effectively; recalls that moderate additional expenditure at EU level can often generate proportionately higher savings at Member State level;
mano, kad ES turi atlikti svarbų vaidmenį teikiant finansinę pagalbą arabų šalims ir jas remiant šiuo istoriniu metu jose vykstant demokratiniam vystymuisi bei ekonominiam ir socialiniam virsmui; taigi palankiai vertina Komisijos komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ ( COM(2011)0200 );
Believes that the EU has an important role to play in assisting and financially supporting Arab countries at this historical point in their democratic development and economic and social transformation; welcomes, in this connection, the Commission communication entitled ‘A partnership for democracy and shared prosperity with the southern Mediterranean’ ( COM(2011)0200 ));
palankiai vertina pirmininkaujančių Vengrijos ir Lenkijos viešus įsipareigojimus pradėti atvirą ir konstruktyvų dialogą su Europos Parlamentu biudžeto klausimais 2011 m.; dar kartą patvirtina savo ryžtą glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir Komisija visapusiškai laikantis Lisabonos sutarties nuostatų; tikisi, kad į šias gaires bus visapusiškai atsižvelgta vykdant 2012 m. biudžeto procedūrą;
Welcomes the Hungarian and Polish presidencies' public commitments to enter into an open and constructive dialogue with the EP on budget matters in 2011; reaffirms its willingness to work in close cooperation with the Council and the Commission in full accordance with the provisions of the Lisbon Treaty; expects that the present guidelines will be taken into account fully during the 2012 budgetary procedure;
pažymi, kad 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) 2012 m. numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų (ĮA) suma siekia 147,55 mlrd. eurų ir bendra maksimali mokėjimų asignavimų (MA) suma siekia 141,36 mlrd. eurų; primena, kad šios sumos bet kuriuo atveju yra gerokai mažesnės (apytiksliai 25 mlrd. mažesnė ĮA suma ir apytiksliai 22 mlrd. eurų mažesnė MA suma) negu dabartiniame Sprendime dėl nuosavų išteklių numatyta viršutinė riba;
Notes that, for 2012, the Multiannual Financial Framework (MFF) for 2007-2013 provides for an overall level of commitment appropriations (CA) of EUR 147.55 billion and an overall ceiling for payment appropriations (PA) of EUR 141.36 billion; recalls that these amounts are in any case considerably lower (by around EUR 25 billion in the case of CA, and around EUR 22 billion in the case of PA) than the ceiling specified in the current Own Resources Decision;
pabrėžia, kad šios sumos yra bendrų daugiamečių sumų, dėl kurių Parlamentas ir Taryba susitarė priimdami šias programas ir veiksmus, metinės dalys; pabrėžia, kad programoje numatytos metinės sumos yra asignavimai, kuriuos vykdant sudaromos sąlygos siekti ES tikslų bei įgyvendinti prioritetus, ypač susijusius su strategija „Europa 2020“; vis dėlto pripažįsta, kad tam tikra laisvų veiksmų marža gali būti numatyta ir tam tikrose DFP išlaidų kategorijose, atsižvelgiant į orientacinių sumų, kurias kol kas pasiūlė Komisija, didelį laikinumą (ypač 2 išlaidų kategorijoje);
Underlines that these figures constitute a yearly breakdown of multiannual global amounts agreed upon by both Parliament and the Council when these programmes and actions were adopted; stresses that the annual amounts programmed represent appropriations which allow for achieving EU objectives and priorities, notably in the context of Europe 2020; acknowledges, however, that some room for manoeuvre may appear under certain headings of the MFF, given the very provisional indicative figures (in particular under Heading 2) put forward by the Commission at that point in the year;
pabrėžia, kad palikti pakankamas maržas visose DFP išlaidų kategorijose nėra vienintelis sprendimas siekiant reaguoti į nenumatytas aplinkybes; pabrėžia, kad kai kurios DFP išlaidų kategorijos, ypač 1a, 3b ir 4 išlaidų kategorijos, kartais nepakankamai finansuojamos, kad būtų galima patenkinti poreikius ir įgyvendinti ES politinius prioritetus, kuriuos patvirtino valstybės narės; mano, kad laikantis požiūrio, kuriuo paremtos Tarybos 2012 m. biudžeto gairės, neatspindima ilgalaikė perspektyva ir galėtų kilti pavojus esamiems veiksmams ir programoms tuo atveju, jei įvyktų nenumatyti įvykiai ar atsirastų naujų politinių prioritetų; pabrėžia, kad iš pastarųjų įvykių keliose šiaurės Afrikos šalyse jau aiškėja šios tendencijos, ir ragina Komisiją įvertinti, kaip būtų galima panaudoti esamas ES finansines priemones norint remti demokratijos siekį;
Highlights the fact that leaving sufficient margins below all MFF headings is not the only solution in order to address unforeseen circumstances; points out the recurrent under-financing of certain headings of the MFF, in particular Headings 1a, 3b and 4, as compared to the needs and EU political priorities endorsed by the Member States; finds that the approach underpinning the Council's budget guidelines for 2012 does not reflect a long-term perspective and could put existing actions and programmes at risk, should unforeseen events or new political priorities arise; stresses that recent events in several North African countries are already pointing in that direction, and invites the Commission to asses how the EU's existing financial instruments could be used to support aspirations to democracy;
priešingai, mano, kad reikia kuo daugiau naudotis įvairiomis Tarpinstituciniame susitarime numatytomis priemonėmis (pvz., išlaidų įrašymas į kitas kategorijas ar lankstumo priemonės naudojimas); primena, kad jomis naudotasi kiekvienais metais nuo 2007 m. siekiant reaguoti į įvairius atsiradusius uždavinius; tikisi, kad Taryba visapusiškai bendradarbiaus siekdama jas panaudoti ir pradės šias diskusijas iš anksto, kad būtų išvengta neproporcingai ilgų ir sudėtingų derybų dėl jų panaudojimo;
Believes, on the contrary, that the various flexibility mechanisms foreseen by the IIA (such as shifting expenditure between headings or mobilising the flexibility instrument) are tools to be used fully; recalls that they have had to be used every year since 2007 in response to various challenges that have arisen; expects the Council's to give its full cooperation in using them, and to enter into such discussions at an early stage in order to avoid disproportionately long and difficult negotiations on their mobilisation;
taigi pabrėžia, kad norint vykdyti griežtą įsipareigojimų asignavimų kontrolę reikėtų ne tik atlikti didelius lėšų perskirstymus ir persvarstyti prioritetus, bet ir institucijos kartu turėtų nustatyti galimus neigiamus prioritetus ir sutaupytas lėšas; itin ragina savo specializuotus komitetus rimtai dalyvauti nustatant aiškius politinius prioritetus visose ES politikos srityse; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikalingas didesnis biudžeto lankstumas ir gali prireikti persvarstyti DFP (pavyzdžiui, galimybę perkelti lėšas iš vienos dabartinės DFP išlaidų kategorijos į kitą) siekiant, kad Sąjunga būtų pajėgi ne tik spręsti naujai iškilusias problemas, bet ir sudaryti sąlygas sprendimų priėmimui institucijose, kad biudžeto išteklius būtų galima pritaikyti prie kintančių aplinkybių ir prioritetų; pabrėžia, kad šis procesas turi būti visiškai skaidrus;
Stresses, in this connection, that keeping commitment appropriations under strict control would require not only significant redeployments and reprioritisation, but also the joint identification of possible negative priorities and savings by the institutions; strongly urges its specialised committees seriously to embark on the process of determining clear political priorities in all EU policy fields; highlights, however, the fact that, to this end, greater budgetary flexibility is needed, and that a revision of the MFF (for example, offsetting between headings of the current MFF) may be a necessity for the Union's ability to function, not only in terms of facing the new challenges but also with a view to facilitating the decision-making process within the institutions in order to align budgetary resources with evolving circumstances and priorities; emphasises that this process must be fully transparent;
pabrėžia, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, stiprinant daugelį politikos sričių ir naujų kompetencijos sričių, nustatytų ES lygmeniu, būtų logiška ES skirti papildomų lėšų, tačiau tai nebuvo padaryta 2011 m., t. y. pirmaisiais metais po Sutarties įsigaliojimo; primena Tarybai ir Komisijai, kad prie 2011 m. biudžeto pridėtas politinis pareiškimas, kuriame Komisija svarsto, kokiais būdais būtų galima sustiprinti su Lisabonos sutartimi susijusias prioritetines sritis ir kruopščiai įvertinti poreikius rengiant 2012 m. biudžeto projektą; tikisi, kad Komisija tęs šia veiklą ir, pavyzdžiui, pasiūlys sėkmingus su Lisabonos sutartimi susijusius bandomuosius projektus ar parengiamuosius veiksmus padaryti daugiametėmis programomis;
Emphasises that the strengthening of a number of policies and the new competences established at EU level following the entry into force of the Lisbon Treaty should logically imply additional financial capacity for the EU, which was hardly the case for 2011, the first year after its entry into force; reminds the Council and the Commission of the political declaration annexed to the 2011 budget, whereby the Commission undertakes to consider ways to strengthen the Lisbon Treaty priority areas and thoroughly to assess the needs when preparing the draft budget for 2012; expects the Commission to follow suit by, for example, proposing to turn successful Lisbon-related pilot projects or preparatory actions into multiannual programmes;
mano, kad Komisijos metodas, taikomas siekiant nustatyti ES decentralizuotoms agentūroms iš ES biudžeto skiriamas subsidijas, yra patikimas ir teikia tinkamas paskatas; pabrėžia, kad ES agentūroms skiriamos biudžeto lėšos apima ne tik administracines išlaidas, bet ir padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir apskritai ES tikslų, kuriuos nustato teisėkūros institucija; dar kartą patvirtina, jog atsižvelgiant į skirtas naujas užduotis reikia atidžiai išnagrinėti prašymus skirti naujus etatus; tačiau pabrėžia, kad svarbu pakankamai finansuoti šias agentūras, kurioms skirta naujų užduočių, siekiant netrikdyti jų veiklos; ragina įdarbinant specializuotus mokslinius darbuotojus su profesine patirtimi taikyti specialią sistemą, ypač tada, kai šie etatai finansuojami tik iš mokesčių ir todėl nedaro jokio poveikio ES biudžetui; remia 2009 m. pradžioje sukurtos tarpinstitucinės darbo grupės atliekamą su agentūrų ateitimi susijusį darbą ir laukia jos išvadų, ypač anksčiau minėtais klausimais;
Considers the Commission's approach to determining EU decentralised agencies' subsidies from the EU budget to be reliable and to provide the right incentives; stresses that EU agencies' budget allocations are far from being confined to administrative expenditure alone, but instead contribute to achieving the Europe 2020 goals and EU objectives in general, as decided by the legislative authority; reaffirms the need to examine requests for new posts carefully in relation to newly assigned tasks; underlines, however, the importance of adequate funding for those agencies whose tasks have been increased, so as not to hinder their performance; calls for a specific approach in respect of the recruitment of specialised scientific staff with professional experience, especially when these posts are financed exclusively by fees and are thus budget-neutral for the EU budget; supports the work carried out by the interinstitutional working group on the future of agencies, which was set up in early 2009, and looks forward to its conclusions, notably on the above mentioned points;
pažymi, kad 2012 m. mokėjimų lygis tiesiogiai priklausys nuo ankstesnių metų teisinių ir politinių įsipareigojimų; mano, kad galima numatyti biudžeto lėšų padidėjimą, palyginti su 2011 m. biudžetu, ir kad šis padidėjimas atitinka 2007–2013 m. programavimo laikotarpio mokėjimų bendrą pobūdį (žr. priede pateikiamas lenteles);
Notes that the 2012 level of payments will result directly from previous years' legal and political commitments; believes that an increase compared to the 2011 budget level is foreseeable and in line with the general profile of payments over the 2007-2013 programming period (see tables in annex);
pabrėžia, kad reikia skubiai spręsti iki 2010 m. pabaigos neįvykdytų įsipareigojimų klausimą (194 mlrd. eurų, žr. priede pateikiamą lentelę); apgailestauja dėl Tarybos požiūrio
Emphasises the urgent need to address the issue of the growing level of outstanding commitments (RAL) at the end of 2010 (EUR 194 billion, see table in annex); regrets the attitude adopted by the Council in deciding on the level of payments