natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Klausimai raštu : E-011053/11 , E-011349/11
Written questions : E-011053/11 , E-011349/11
(2012 m. sausio 16 d.)
(16 January 2012)
Komisija norėtų atkreipti gerbiamųjų Europos Parlamento narių dėmesį į savo atsakymus į klausimus E-04388/11 , E-05055/11 , E-05563/11 , E‑05756/11 ir E-09773/11 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
The Commission would refer the Honourable Members to the replies to Questions E‑04388/11 , E‑05055/11 , E‑05563/11 , E‑05756/11 and E‑09773/11 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011299/2011
Question for written answer E-011299/2011
(2011 m. gruodžio 2 d.)
(2 December 2011)
Pagal Komisijos pasiūlymą sumažintos tiesioginės išmokos Lietuvoje ir kituose Baltijos valstybėse narėse 2020 m. būtų vienos mažiausių Europos Sąjungoje ir nuo didžiausių tiesioginių išmokų dar skirtųsi 2–2,5 karto.
If this proposal is put into effect, the reduced direct payments to Lithuania and other Baltic countries in 2020 will be among the lowest in the Union and remain between one-half and two-fifths the highest direct payments.
Taigi, toks tiesioginių išmokų perskirstymas tarp valstybių narių, koks dabar pateikiamas Komisijos pasiūlyme, yra neteisingas ir leidžia manyti, kad ir ateityje nebus užtikrintos lygios visų valstybių narių konkurencinės ir ūkininkavimo sąlygos bendroje Europos Sąjungos rinkoje.
The redistribution of direct payments between Member States currently being proposed by the Commission is unfair, implying as it does the continued absence of a level playing field throughout the EU market for the various Member States in terms of economic conditions and competition.
Norėčiau paklausti Komisijos, kokiais skaičiavimais ji remiasi, nuspręsdama, jog Baltijos šalių žemės ūkio produkcijos pagaminimo sąnaudos yra mažesnės nei kitų ES valstybių narių?
On the basis of what calculations does the Commission conclude that agricultural production costs are lower in the Baltic countries than in other EU Member States?
Pagal oficialius duomenis Baltijos valstybių žemės ūkio produkcijos gaminimo sąnaudos viršija vidutines.
According to official data, agricultural production costs in the Baltic countries are higher than average.
Ar Komisija gali pateikti konkrečius duomenis, skaičiavimus ir argumentus, kodėl Baltijos šalių žemės ūkiui mažinamos tiesioginės išmokos?
Could the Commission therefore explain why the direct payments to Baltic farmers are being reduced and provide the relevant information, calculations and specific arguments justifying this decision?
(2012 m. sausio 10 d.)
(10 January 2012)
Dėl istorinių referencinių sumų naudojimo atsiradusius didelius individualius paramos, nustatomos už hektarą, skirtumus pateisinti vis sunkiau.
It has become increasingly difficult to justify the presence of significant individual differences in the level of support per hectare resulting from use of historical references.
Todėl reikėtų tolygiau paskirstyti tiesioginę pajamų paramą valstybėms narėms.
Therefore, direct income support should be more equitably distributed between Member States.
Tačiau dėl to, kad valstybėse narėse vis dar yra didelių tokių ekonominių veiksnių, kaip atlyginimas ir gamybos sąnaudos, skirtumų, bendrai taikant fiksuoto dydžio tiesiogines išmokas nebūtų galima pasiekti šios priemonės tikslų.
However, due to the fact that currently substantial differences still exist between Member States in terms of economic factors, such as wage levels and input costs, a common ‘flat rate’ direct payment would not respond appropriately to the objectives of the instrument.
Komisijos nuomone, pagal bendrąją žemės ūkio politiką teikiama parama turėtų būti vertinama atsižvelgiant į bendrą ekonominę padėtį.
The Commission considers that support under CAP should be viewed in relation to the overall economy.
Palyginus tiesioginių išmokų dydį su valstybių narių bendruoju vidaus produktu (BVP), paaiškėja, kad daugelyje valstybių narių, kurių tiesioginės išmokos yra mažesnės nei vidutinės, tiesioginėms išmokoms tenkanti procentinė BVP dalis iš tiesų yra labai didelė.
When comparing the level of direct payments to the gross domestic product (GDP) of the Member States, it becomes clear that in many of the Member States with below average direct payments, the share of direct payments in GDP is actually very high.
Be to, būtina atsižvelgti ir į bendrą skirtingų ekonomikos sektorių pajamų balansą.
Furthermore, the overall balance of incomes between different sectors of the economy needs to be considered.
Kai kuriose valstybėse narėse neproporcingai padidinus tiesiogines išmokas, gali būti paskatintas sektoriaus pajamų šališkumas žemės ūkio atžvilgiu, o tai turėtų neigiamų padarinių būtiniems struktūriniams pakeitimams.
A disproportionate increase of direct payments in some Member States could lead to a sectoral income bias towards agriculture with negative consequences for necessary structural adjustments.
Remiantis šiais svarstymais, pasiūlymas valstybėms narėms siekti didesnės konvergencijos argumentuojamas tuo, kad padidinant finansinį paketą toms valstybėms narėms, kurių tiesioginės išmokos yra mažesnės nei vidutinės, ir apribojant nuostolius toms, kurių išmokų lygis yra didesnis už vidutinį, būtų galima pasiekti pragmatiško, ekonomiško ir politiškai pagrįsto išmokų perskirstymo.
On the basis of all these deliberations, the proposed path towards more convergence between Member States has been guided by the consideration that a pragmatic, economically and politically feasible manner of redistributing payments between Member States is to increase the envelopes of Member States with below average direct payments while at the same time limiting the losses of the Member States with above average payment levels.
Pagal šį pasiūlymą valstybėse narėse, kuriose tiesioginių išmokų dydis yra mažesnis nei 90 % vidutinio dydžio, įskaitant Baltijos valstybes, ūkininkams skiriamos tiesioginės išmokos bus laipsniškai didinamos siekiant trečdaliu sumažinti dabartinio jų dydžio ir šio vidutinio dydžio skirtumą.
With this proposed path, the direct payments for farmers in those Member States with direct payments below the level of 90 % of the average — among them the Baltic states — will be progressively increased to close one third of the gap between their current level and this level.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011959/2011
Question for written answer E-011959/2011
Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Nadja Hirsch (ALDE) , Sophia in 't Veld (ALDE) , Sonia Alfano (ALDE) , Leonidas Donskis (ALDE) ir Jens Rohde (ALDE)
Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Nadja Hirsch (ALDE) , Sophia in 't Veld (ALDE) , Sonia Alfano (ALDE) , Leonidas Donskis (ALDE) and Jens Rohde (ALDE)
Tema: Neteisėta prekyba darbo jėga ir sporto renginiai
Subject: Labour trafficking and sporting events
Iš tarptautinės patirties žinoma, jog esama grėsmės, kad rengiantis svarbiems sporto renginiams arba per juos daugėja prekybos žmonėmis atvejų.
International experience points towards a risk of an increase in human trafficking in the lead up to, and during, major sporting events.
Anksčiau daugiausia dėmesio buvo skiriama grėsmėms, susijusioms su prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais.
Previously most attention has been given to the risks surrounding trafficking for sexual exploitation.
Tačiau vis labiau nerimą kelia grėsmės, susijusios su neteisėta prekyba darbo jėga vykstant tokiems svarbiems sporto renginiams, visų pirma statybų, maisto perdirbimo ir viešbučių bei maitinimo sektoriuose.
However, concerns are increasingly being raised regarding the risks of labour trafficking in the context of such major sporting events, particularly in the areas of construction, food processing and hospitality.
(2012 m. sausio 23 d.)
(23 January 2012)
Europos Komisija sutinka su gerbiamais Europos Parlamento nariais, kad dėl didelio masto sporto renginių gali padaugėti prekybos žmonėmis siekiant juos išnaudoti darbui atvejų, taip pat neneigia, kad kartu gali padaugėti prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais atvejų.
The European Commission shares the concern of the Hounourable Member about a potential increase in trafficking for labour exploitation in the context of major sporting events without neglecting the potential parallel rise in trafficking for sexual exploitation.
2006 m. balandžio 27–28 d. išvadose pripažįstama prekybos žmonėmis ir didelio masto tarptautinių renginių sąsaja.
Council Conclusions of 27-28 April 2006 recognise the phenomenon of trafficking in the context of major international events.
Valstybės narės raginamos imtis atsakomųjų priemonių dėl laikino prekybos žmonėmis atvejų padaugėjimo prieš ir per tokius renginius.
Member States are invited to respond with certain measures to a temporary increase in trafficking before or during such events.
Joje pateikta išsami prekybos žmonėmis apibrėžtis, kuri padės suderinti valstybių narių teisės aktus ir išvengti atvejų, kai prekiautojai žmonėmis naudojasi teisės spragomis, kad išnaudotų žmones, be kita ko, darbui.
It contains a comprehensive definition of trafficking in human beings which will contribute to aligning legislation in Member States and thus avoiding that traffickers take advantage of legal loopholes to exploit human beings, including their labour.
Europos futbolo čempionate dalyvaus ir ES nepriklausanti valstybė.
The Euro Championship involves a non-EU Member State.
Komisijai itin svarbu, kad būtų sprendžiamas prekybos žmonėmis išorės aspekto klausimas, tam ji taiko kelias priemones.
Addressing the external dimension of trafficking is of great importance to the Commission and it has several tools available.
Prekybos žmonėmis klausimas sprendžiamas pasitelkiant Rytų partnerystės iniciatyvą, kurią įgyvendina ir Ukraina.
Trafficking is addressed in the framework of the Eastern Partnership (EaP) which includes Ukraine.
Su Rytų partnerystės šalimis vyksta aktyvus dialogas prekybos žmonėmis srityje.
The dialogue with the EaP countries in the area of trafficking is already well developed.
Prekybos žmonėmis klausimas sprendžiamas ir liberalizuojant vizų režimą su Ukraina.
Trafficking in human beings is also addressed in the visa liberalisation process with Ukraine.
Be to, Europos Komisija finansuoja iniciatyvas, apimančias visus su prekyba žmonėmis susijusius aspektus.
Moreover, the European Commission provides funding for initiatives covering all aspects relevant to trafficking.
Informaciją apie šiuos projektus galima rasti ES kovos su prekyba žmonėmis interneto svetainėje http://ec.europa.eu/anti-trafficking. .
Information on these projects can be found on the EU anti-trafficking website http://ec.europa.eu/anti-trafficking .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012108/2011
Question for written answer E-012108/2011
Tema: Cheminiai ginklai Baltijos jūroje
Subject: Chemical weapons in the Baltic Sea
Baltijos jūros dugne esantis cheminių ginklų arsenalas – milžiniška ekologinė problema.
The arsenal of chemical weapons lying on the sea bed in the Baltic is a major problem for the environment.
Helsinkio komisijos (HELCOM) duomenimis, šiuo metu Baltijos jūros dugne yra 40 tūkstančių tonų cheminių ginklų.
According to the Helsinki Commission (Helcom), there are currently 40 000 tonnes of chemical weapons at the bottom of the Baltic Sea.
Kasmet didėja pavojus, kad cheminės medžiagos pateks į aplinką.
The risk of chemicals leaking out into the environment is increasing year on year.
Įvairių šalių mokslininkų teigimu, Baltijos jūroje palaidotų ginklų cheminės medžiagos pradeda sklisti į jūros aplinką.
Scientists from different countries have stated that chemicals from the weapons dumped in the Baltic Sea are starting to build up in the marine environment.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Įvertinti poreikį išvalyti jūrą nuo cheminių ginklų“.
One of the key projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region is to assess the need to remove the chemical weapons from the sea.
Noriu paklausti Komisijos, ar nustatyta didžiausia grėsmė ginklų cheminių medžiagų patekimo į jūros aplinką procese?
Has the greatest risk involved in the process during which chemicals are released from the weapons into the marine environment been highlighted?
Kokie tyrimai šiuo metu vykdomi, siekiant įvertinti poreikį pašalinti iš jūros cheminius ginklus?
What research is currently under way to assess the need to remove the chemical weapons from the sea?
Kada numatytas galutinis projekto užbaigimo terminas?
What is the completion date for the project?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
Which countries are involved in carrying out the project?
Kiek lėšų reikia šiam projektui įgyvendinti?
How much funding is required to carry out the project?
Kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding is currently earmarked for the implementation of the project?
(2012 m. vasario 16 d.)
(16 February 2012)
Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdinis projektas Nr. 3.2 „Poreikio išvalyti jūrą nuo cheminių ginklų įvertinimas“ vykdomas per Helsinkio komisijos (HELCOM) Laikinąją paskandintų cheminių ginklų ekspertų grupę (HELCOM MUNI) ir projektą „Cheminių medžiagų paieška ir įvertinimas“ (CHEMSEA).
The EU Strategy for the Baltic Sea Region flagship project 3.2 ‘Assess the need to clean up chemical weapons’ is carried out through the Helsinki Commission (Helcom) ad hoc expert group on dumped chemical munitions (Helcom MUNI) and the project Chemical Munitions Search and Assessment (CHEMSEA).
Atnaujintoje ataskaitoje bus pateikta išmetimo vietų ir išmestų cheminių ginklų kiekių apžvalga, įvertinti pavojai ir rizika, išdėstytos valdymo galimybių ir tolesnio darbo rekomendacijos.
The updated report will include an overview of dumping sites and amounts, an assessment of hazards and risks and recommendations on management options and further work.
HELCOM MUNI grupei kartu pirmininkauja Lenkija ir Vokietija.
Helcom MUNI is co-chaired by Poland and Germany.
CHEMSEA projektas pradėtas vykdyti 2011 m. rugsėjo mėn., jam vadovauja Lenkijos mokslų akademijos Okeanologijos institutas.
The CHEMSEA project started up in September 2011 and is led by the Institute of Oceanology of the Polish Academy of Sciences.
Šio iki 2014 m. vykdysimo projekto tikslas – užtaisyti ankstesnių tyrimų spragas (tikslesnių žemėlapių sudarymas naudojant naujas technologijas, nuosėdų užterštumo tyrimas, korozijos įvertinimas), stebėti laikines ekosistemų tendencijas (dabar aptiktų cheminių ginklų veikliųjų medžiagų (CGVM) ir irimo produktų palyginimas su tais, kurie pastebėti atliekant ankstesnius tyrimus) ir išplėsti tyrimo zoną apimant anksčiau netirtas Gotlando įdubą ir neoficialias išmetimo vietas.
Running until 2014, it aims at filling the gaps in previous research (detailed mapping using new techniques, sediment contamination study, corrosion estimation), observing temporal trends in the ecosystem (compare present Chemical Warfare Agents (CWA) and degradation products to that observed in previous studies), and extending this research to both Gotland Deep dump site and unofficial dumps, not previously studied.
Iki 2013 m. pagal CHEMSEA projektą bus parengtos CGVM ar jų irimo produktais užterštų nuosėdų šalinimo gairės, nustatytos CGVM užterštos jūros dugno sritys ir įvertinta, kokia yra CGVM iš paskandintų ginklų patekimo į aplinką tikimybė, poveikio zona ir ekologinės pasekmės.
By 2013, CHEMSEA will provide guidelines for disposal of sediments contaminated with CWA or their degradation products, define bottom areas contaminated with CWA, and assess the probability, range and ecological consequences of releases of CWA from dumped munitions.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012109/2011
Question for written answer E-012109/2011
Tema: Naujoviškas pavojingų medžiagų tvarkymas Baltijos jūros regione
Subject: Innovative management of hazardous substances in the Baltic Sea region
Pavojingų medžiagų randama visuose Baltijos jūros regionuose.
Hazardous substances can be found in all parts of the Baltic Sea.
Jos kelia grėsmę Baltijos jūros regiono aplinkai, žmonių sveikatai, neigiamai veikia ekosistemas.
They pose a threat to the environment of the Baltic Sea region and to human health and are affecting ecosystems.
Saugant Baltijos jūros regioną pagrindinis uždavinys yra įvairių teršalų išmetimo mažinimas, ekologinės būklės kontrolė ir jos pokyčių prognozė bei apsauga.
If the Baltic Sea region is to be protected, the main task must be to reduce emissions of all kinds, monitor and predict changes in the ecological state of the Baltic Sea and protect that ecological state.
Siekiant sumažinti cheminių veiksnių riziką, būtinas novatoriškas požiūris.
An innovative approach is essential in order to curb the risks linked to the presence of chemicals in the water and on the seabed.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Naujoviškas pavojingų medžiagų tvarkymas Baltijos jūros regione“.
One of the main projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region concerns the ‘innovative management of hazardous substances in the Baltic Sea region’.
Noriu paklausti Komisijos, kokie naujoviškų priemonių taikymo, tvarkant pavojingas medžiagas, privalumai išskiriami, atsižvelgiant į šių priemonių taikymo išlaidų ir naudos analizę?
On the basis of a cost-benefit analysis of the measures in question, what benefits can be expected from the use of innovative measures to deal with hazardous substances?
Kokie pavojingų cheminių medžiagų tvarkymo novatoriški sprendimai šiuo metu įgyvendinami?
What innovative solutions to the problem of the management of hazardous chemicals are currently being employed?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
Which countries are involved in implementing this project?
Kiek lėšų reikia šiam projektui įgyvendinti?
What funding is needed to implement this project?
Kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What funding is currently being allocated to this project?
Išsami Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos 3 prioritetinės srities „Pavojingų cheminių medžiagų naudojimo ir poveikio mažinimas“ pavyzdinių projektų įgyvendinimo pažangos apžvalga pateikiama 2011 m. paskelbtoje įgyvendinimo ataskaitoje SEC(2011) 1071 final, 2011 9 13, http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
A comprehensive overview of progress in implementing flagship projects of priority area 3 ‘to reduce the use and impact of hazardous substances’ of the EU Strategy for the Baltic Sea Region can be found in the implementation report published in 2011 SEC(2011) 1071 final, 13.9.2011, http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
Gerbiamo Parlamento nario minimas ES Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdinis projektas Nr. 3.6 „Naujoviškas pavojingų medžiagų tvarkymas Baltijos jūros regione“ dar planuojamas.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region flagship project 3.6 ‘Innovative Management of Hazardous Substances in the Baltic Sea Region’ referred to by the Honourable Member is still in its planning phase.
Projekto tikslas yra nustatyti svarbias Baltijos jūros veiksmų plane neaptartas pavojingas medžiagas, pavyzdžiui, vaistus, ir ištirti tų medžiagų šaltinius bei išmetimą Baltijos jūros regione.
The aim of the project is to identify a number of relevant hazardous substances not yet targeted by the Baltic Sea Action Plan (e.g. pharmaceuticals) and to investigate the sources and emissions of these substances in the Baltic Sea region.
Remiantis atliktu darbu, bus vertinamos priemonės, įskaitant inovatyvias priemones, kuriomis būtų ekonomiškai ir tvariai mažinamas tų pavojingų medžiagų išmetimas.
Based on this work, measures, including innovative measures, to cost-effectively and sustainably reduce the emission of hazardous substances will be evaluated.
Planuojama įtraukti partnerius iš visų Baltijos jūros valstybių (įskaitant Rusiją) ir Baltarusijos.
It is planned to involve partners from all Baltic Sea countries, including Russia, as well as Belarus.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012110/2011
Question for written answer E-012110/2011
(2012 m. sausio 3 d.)
(3 January 2012)
Tema: Pavojingų medžiagų kontrolė Baltijos jūros regione
Subject: Control of hazardous substances in the Baltic Sea Region
Baltijos jūros vandens kokybės kontrolės srityje viena didžiausių problemų yra pavojingos medžiagos.
One of the greatest problems connected with the management of water quality in the Baltic Sea is that of hazardous substances.
Ateityje turėtų būti sumažintas arba visiškai nutrauktas pavojingų medžiagų išleidimas ir nutekėjimas.
The aim in future is to reduce or to completely stop the discharge and loss of hazardous substances.
Šiuo metu dar labai trūksta informacijos apie pavojingų medžiagų paplitimą ir jų pirminius šaltinius.
There is at present still a great lack of information about the dispersion of dangerous substances and their primary sources.
Helsinkio komisijos (HELCOM) Baltijos jūros veiksmų plane išvardytas pavojingų medžiagų sąrašas (jį sudaro 11 medžiagų), kuris yra svarbus ir ES lygmeniu.
The hazardous substances are listed in the Baltic Sea Action Plan of the Helsinki Commission (Helcom).This list, which contains eleven such substances, is also important for the EU.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Pavojingų medžiagų kontrolė Baltijos jūros regione“.
One of the main projects under Pillar 1 of the strategy for the Baltic Sea Region deals with the ‘Control of hazardous substances in the Baltic Sea Region’.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją apie pažangą, pasiektą nustatant išvardytų 11 pavojingų medžiagų ir medžiagų grupių šaltinius ir kiekį?
Can the Commission provide details on the progress made in determining the sources and amounts of the eleven listed hazardous substances and substance groups?
Kokios priemonės numatomos šių medžiagų kiekiui mažinti?
What instruments does it have at its disposal to reduce the quantities of these substances?
Kiek lėšų reikia šiam projektui įgyvendinti?
How much funding will be required for the implementation of this project?
Kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding is currently available for the implementation of this project?
Išsami Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos prioritetinės srities „Pavojingų cheminių medžiagų naudojimo ir poveikio mažinimas“ pavyzdinių projektų įgyvendinimo pažangos apžvalga pateikiama pernai paskelbtoje įgyvendinimo ataskaitoje SEC(2011) 1071 galutinis, 2011 9 13. .
A comprehensive overview of progress in implementing flagship projects of the priority area ‘to reduce the use and impact of hazardous substances’ of the EU Strategy for the Baltic Sea Region can be found in the implementation report published last year SEC(2011) 1071 final, 13.9.2011. .
Ataskaita skelbiama Komisijos interneto svetainėje, skirtoje ES Baltijos jūros regiono strategijai http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
The report is available on the European Commission website on the EU Strategy for the Baltic Sea Region http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
Nuo 2009 m., įgyvendinant projektą, nustatyti svarbiausi tų pavojingų medžiagų šaltiniai ir išmetimo į aplinką būdai, išmetimo ir nuotėkų kiekiai; apsvarstytos ekonomiškiausios jų patekimo į jūros aplinką mažinimo priemonės.
Since its start in 2009, the project has identified the most important sources and release patterns, quantified emissions and discharges, and considered cost-effective measures to reduce inputs to the marine environment of these hazardous substances.
Rekomendacija, kaip atrinkti tinkamiausius tų medžiagų išmetimo mažinimo metodus, bus pateikta galutinėje ataskaitoje, kurią numatoma parengti 2012 m. vasario mėn.
A recommendation for the selection of appropriate methods to reduce inputs of the substances will be part of the final report expected in February 2012.
Išsamesnė informacija pateikiama projekto interneto svetainėje http://www.cohiba-project.net/.
The project website has more information: http://www.cohiba-project.net
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012111/2011
Question for written answer E-012111/2011