natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad dabartinis strategijos „Europa 2020“ turinys, pvz., pagrindiniai tikslai, pavyzdiniai pasiūlymai, kliūtys ir rodikliai, vis dar yra labai bendro pobūdžio; pabrėžia, kad šis iniciatyvų paketas gali būti įgyvendintas valstybėms narėms į savo nacionalines reformų programas įtraukus konkrečius įsipareigojimus ir pateikus konkrečius ir nuoseklius teisėkūros pasiūlymus;
Stresses that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature; underlines that this set of initiatives could only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes and concrete and consistent legislative proposals;
Pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“
Flagship ‘Innovation Union’
teigiamai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, kuri yra priemonė strategijos „Europa 2020“ tikslams siekti ir kuria siekiama spręsti tokias pagrindines socialines problemas kaip energetinis saugumas, apsirūpinimo maistu saugumas, klimato kaita, sveikata ir senėjanti visuomenė; primena, kad 3 proc. tikslą sudaro 2 proc. (privačių išlaidų) ir 1 proc. (viešųjų išlaidų) dalis; atkreipia dėmesį, kad vis dar esama tam tikrų trūkumų privačių tyrimų išlaidų srityje, kuriuos galima pašalinti tik jei reglamentavimo aplinka bus pritaikyta bendrovėms, įskaitant MVĮ;; taigi džiaugiasi Komisijos ketinimu pagerinti bendras sąlygas įmonėms kurti naujoves, ypač turint mintyje intelektinės nuosavybės teises;
Welcomes the flagship initiative on ‘Innovation Union’ as a key driver to achieve Europe 2020 objectives, which addresses the major societal challenges like energy and food security, climate change, health and an ageing population; recalls that the 3% target is composed of a 2 % (private expenditure) share and a 1 % (public expenditure) share; notes that there are still particular shortcomings in the field of private research spending which can only be overcome by adapting the regulatory environment for companies, including SMEs; welcomes, therefore, the Commission's intention to improve framework conditions for business to innovate, in particular with respect to intellectual property rights;
pabrėžia, kad reikia stiprinti, skatinti ir užtikrinti mokslinių tyrimų, naujovių ir taikomosios veiklos finansavimą ES itin padidinant atitinkamiems tyrimams skirtas išlaidas po 2013 m.; atkreipia dėmesį į MVĮ prieigos prie bendrosios programos ir Konkurencijos ir inovacijų programos svarbą; ragina peržiūrėti Finansinį reglamentą, kad MVĮ būtų lengviau teikti paraiškas; pabrėžia, kad trūksta lėšų svarbioms jau priimtoms mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų diegimo priemonėms, pvz., Strateginiam energetikos technologijų planui (SET planui); pabrėžia svarbų mokslinių tyrimų bendrosios programos indėlį kovojant su klimato kaita; atkreipia dėmesį į svarbų struktūrinių fondų indėlį į mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių skatinimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; pabrėžia, kad reikia sukurti struktūrinio finansavimo ir bendrosios programos finansavimo sąveiką;
Stresses the need to enhance, stimulate and secure the financing of research, innovation and development in the EU via a significant increase in relevant expenditure post 2013; points to the importance of access of SMEs to the FP and CIP; calls for a revised Financial Regulation to facilitate SME applications; highlights the lack of funding for crucial instruments for research, innovation and deployment that have already been adopted, such as the Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan); emphasises the important contribution which the Research Framework Programme makes in fighting climate change; points to the important contribution which structural funds are making in stimulating research, development and innovation at national and regional level; stresses the need to create synergies between structural funding and FP funding;
mano, kad naujoves diegiančioms Europos bendrovėms reikia ne subsidijų, o daugiau laisvės ir geresnės prieigos prie rizikos kapitalo; mano, kad Europos Sąjunga turėtų atsižvelgti į šį poreikį ir išplėsti nuolatinių rizikos pasidalijimo produktų, kuriuos siūlo Europos investicijų bankas, spektrą taikydama Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę; mano, kad yra nemenkas nepanaudotas potencialas skatinti inovacijas per viešuosius pirkimus;
Believes that it is not subsidies that innovative European companies need, but more freedom and better access to venture capital; considers that the European Union should accommodate this need by expanding the permanent risk-sharing products offered by the European Investment Bank via the Risk Sharing Finance Facility (RSFF); considers that there is significant untapped potential for promoting innovation via public procurement;
Pavyzdinė iniciatyva „Judus jaunimas“
Flagship ‘Youth on the Move’
džiaugiasi pavyzdine iniciatyva „Judus jaunimas“; atkakliai tvirtina, kad atitinkamo išsilavinimo kokybė ir prieiga prie jo yra nuolatinė tvarios socialinės rinkos ekonomikos sąlyga; taigi pabrėžia, kad jei valstybės narės nori siekti bendrų ekonomikos vystymosi ir švietimo srities tikslų, bus itin svarbios tinkamos investicijos į jų švietimo ir mokymo sistemas, įskaitant profesinį švietimą ir mokymą; tačiau apgailestauja, kad šioje iniciatyvoje nenagrinėjami tokie esminiai klausimai kaip dalyvavimas visuomenėje ar jaunimo skurdas; ragina pateikti ryžtingesnių pasiūlymų dėl įtraukties;
Welcomes the initiative of the flagship ‘Youth on the Move’; insists that quality of and access to relevant education is a constant prerequisite for a sustainable social market economy; underlines, consequently, that, if Member States aim to achieve the common targets of economic development and those set for education, proper investment will be crucial in their educational and training systems, including in vocational education and training; regrets, however, that the flagship leaves core subjects, such as participation in society or youth poverty, unaddressed; calls for stronger proposals on inclusion;
ragina Komisiją toliau tinkamai finansuoti tokias esamas judumo ir jaunimo programas kaip „Mokymasis visą gyvenimą“ („Erasmus“, „Leonardo“, „Comenius“, „Grundtwig“), „Veiklus jaunimas“ ir „Marija Kiuri“; mano, kad tai būtų svarbus indėlis kovojant su jaunimo nedarbu ir siekiant 75 proc. užimtumo lygio;
Calls on the Commission to continue to adequately fund existing mobility and youth programmes such as Lifelong Learning (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), Youth in Action and Marie Curie; believes that this would make an important contribution to the fight against youth unemployment and towards reach a 75% employment rate;
pabrėžia, kad vien tik įgyvendinant iniciatyvą „Judus jaunimas“ negalima išspręsti nerimą keliančios jaunimo nedarbo visoje Europoje problemos; ragina valstybes nares į nacionalines reformų programas įtraukti nacionalines strategijas siekiant kovoti su jaunimo nedarbu ir užtikrinti jaunuoliams švietimo ir profesinio mokymo galimybes; pabrėžia, kad jaunimui skirta politika turi būti rengiama kartu su švietimo, užimtumo ir socialinės įtraukties politika; itin pritaria pasiūlymui dėl Tarybos rekomendacijos dėl iniciatyvos „Europos jaunimo garantijos“ ir ragina Tarybą kuo greičiau jį priimti;
Underlines that Youth on the Move cannot alone tackle the alarming youth unemployment all over Europe; calls for all Member States to set up, as part of their National Reform Programmes, a national strategy to tackle youth unemployment and secure young people access to education and training; underlines that youth policies must be seen in connection with policies on education, employment and social inclusion; strongly supports the proposal for a Council Recommendation on a European Youth Guarantee and urges the Council to adopt it as soon as possible;
Pavyzdinė iniciatyva „Europos skaitmeninė darbotvarkė“
Flagship ‘A digital agenda for Europe’
palankiai vertina plataus užmojo pasiūlymus dėl „Europos skaitmeninės darbotvarkės“, tačiau ragina Komisiją paspartinti pasiūlymų, susijusių su skaitmenine bendrąja rinka (pvz., su e. prekyba, intelektine nuosavybe, pasitikėjimu ir saugumu internete, tarptinkliniu ryšiu, e. atpažintimi ir kt.), priėmimą; ragina visas šalis įgyvendinti pirmąją radijo spektro politiką; pabrėžia būtinybę plėtoti penktąją laisvę – laisvą turinio ir žinių judėjimą;
Welcomes the ambitious proposals on the ‘Digital Agenda’, but urges the Commission to speed up the adoption of proposals related to the digital single market, such as e-commerce, intellectual property, trust & security online, roaming and e-authentification; calls on all parties to make the first radio spectrum policy a reality; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the ´fifth freedom`;
pabrėžia, kad pliuralistinė ir nepriklausoma žiniasklaida yra Europos demokratijos ramstis; ragina Komisiją užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą; mano, kad privatumo apsauga yra pagrindinė vertybė, ir ragina Duomenų apsaugos direktyvą pritaikyti prie dabartinės skaitmeninės aplinkos siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai galėtų kontroliuoti savo asmens duomenis;
Stresses that pluralist and independent media are a pillar of European democracy; urges the Commission to safeguard media pluralism; believes that protection of privacy constitutes a core value and calls for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment to make sure that all citizens have control of their personal data;
Pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“
Flagship ‘Resource-efficient Europe’
palankiai vertina strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą dėl tausiai išteklius naudojančios Europos ir ragina Komisiją tęsti savo darbą ir apibrėžti konkrečias politikos sritis siekiant užtikrinti perėjimą prie išteklius tausojančios ir atsinaujinančiais ištekliais pagrįstos ekonomikos; ragina Komisiją parengti konkrečius rodiklius ir užtikrinti, kad būtų vykdomi sutarti uždaviniai ir kad juos galima stebėti taikant strategijos „Europa 2020“ ekonominės politikos koordinavimo Europos semestrą; pabrėžia, kad skubiai reikia modernizuoti ir atnaujinti Europos energetikos infrastruktūrą, sukurti pažangiuosius tinklus ir jungiamuosius tinklus, kurie yra reikalingi siekiant sukurti vidaus energetikos rinką, didinti tiekimo saugumą, pasiekti mūsų energetikos ir kovos su klimato kaita tikslus ir paspartinti autorizacijos procedūras;
Welcomes the Europe 2020 flagship initiative on a resource-efficient Europe and urges the Commission to continue its work on formulating concrete policies to ensure a switch to a resource-efficient and renewable-based economy; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be monitored within the framework of the Europe 2020 European Semester of policy coordination; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections, which are necessary for realising the internal energy market, enhancing security of supply, and to meet our energy and climate targets and speed up authorisation procedures;
primena, kad energijos vartojimo efektyvumas yra ekonomiškiausias būdas sumažinti išmetamų teršalų kiekį, padidinti energetinį saugumą ir konkurencingumą ir sumažinti vartotojų sąskaitas už energiją bei kurti darbo vietas; pabrėžia, kad valstybės narės nededa pakankamai pastangų, kad būtų pasiektas 20 proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslas; taigi ragina valstybes nares aktyviau įgyvendinti priemones ir siekti šio itin svarbaus tikslo, kurį įgyvendinti jos įsipareigojo 2007 m.; prašo Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad šis uždavinys yra vykdomas, kaip pareikalavo Europos Parlamentas savo rezoliucijose „Efektyvaus energijos vartojimo plano peržiūra“ (B. Bendtseno pranešimas) ir „Nauja energetikos strategija Europai 2011–2020 m.“ (L. Kolarskos Bobinskos pranešimas);
Recalls that energy efficiency is the most cost-effective way to reduce emissions, improve energy security and competitiveness and reduce consumers' energy bills, as well as create employment; stresses that Member States are not showing enough efforts to reach the 20 % energy efficiency target; calls on Member States, therefore, to step up measures and live up to this vital target to which they committed themselves in 2007; asks the Commission together with Member States to work out measures to ensure that the target is met as demanded by Parliament in its resolutions on the ‘Revision of the Energy Efficiency Action Plan’ (Bendtsen report) and ‘Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020’ (Kolarska Bobinska report);
apgailestauja, kad šioje pavyzdinėje iniciatyvoje tausiam išteklių naudojimui neteikiama pakankama svarba kaip svarbiausiam ES politikos prioritetui; pabrėžia, kad ES turi pradėti pereiti prie perdirbimu grindžiamos ekonomikos užtikrinant susidarančių atliekų mažinimą ir pakartotinio išteklių panaudojimo vertę; pabrėžia, kad aplinkos tvarumą galima užtikrinti tik sumažinus sunaudojamų išteklių kiekį; ragina Komisiją pateikti rodiklių paketą, kad jų stebėseną būtų galima atlikti įgyvendinant nacionalines reformų programas;
Regrets that this flagship communication does not attribute enough importance to resource efficiency as an overarching EU policy priority; insists that the EU needs to start moving towards a recycling economy, ensuring reduction in waste production, and the value of reusing resources; stresses that environmental sustainability depends on a reduction in resource use; calls on the Commission to come up with a set of indicators so that they can be monitored in the National Reform Programmes;
Pavyzdinė iniciatyva „Globalizacijos epochai skiriama pramonės politika“
Flagship ‘An industrial policy for the globalisation era’
pabrėžia, kad infrastruktūrą ir paslaugas apimančios ES transporto ir energetikos politikos sritys yra pačios svarbiausios siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; pabrėžia, kad transporto sektorius padės užtikrinti, kad ES rinka išsaugotų savo poziciją kaip itin kvalifikuota gamybos zona, mažinant visų transporto rūšių išmetamą anglies dioksido kiekį, kuriant vieną bendrą Europos geležinkelių erdvę ir pabaigus kurti bendrą Europos dangų; ragina parengti veiksmingą Europos žaliavų strategiją, kurią įgyvendinant būtų gerinama prieiga, energijos ir išteklių naudojimo efektyvumas ir tuo pat metu užtikrinamas svarbiausių žaliavų tiekimą sudarant laisvosios prekybos susitarimus ir strategines partnerystes; ragina smarkiai pagerinti galimybes gauti finansavimą inovacijų ir infrastruktūros srityse, būtent pažangiesiems tinklams, žaliosioms technologijoms, e. sveikatai, transeuropiniams tinklams (TEN) ir akivaizdžią pridėtinę vertę turintiems projektams, kurių negali finansuoti rinka; taigi ragina imtis veiksmų ir išnagrinėti projektų obligacijų teikiamas galimybes;
Stresses that EU transport and energy policies covering infrastructure and services are key to achieving Europe 2020 objectives; stresses that the transport sector will ensure that the EU market keeps its position as a highly qualified production area, through the decarbonisation of all transport modes, the implementation of the Single European Railway Area and the completion of the Single European Sky; calls for an effective European Raw Materials Strategy to improve accessibility, energy and resource use efficiency while securing critical materials through the development of FTAs and strategic partnerships; calls for significantly improved access to finance in innovation and infrastructures, notably for smart grids, green technologies, e-health, the Trans-European Networks (TEN) and projects with proven added value which cannot be financed by the market; calls, in this respect, for steps to be taken to explore the opportunities offered by Project Bonds;
Pavyzdinė iniciatyva „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“
Flagship ‘An agenda for new skills and jobs’
pabrėžia, kad stiprios socialinės apsaugos sistemos užkerta kelią ilgalaikei atskirčiai; tvirtina, kad investicijos į aktyvią darbo rinkos politiką, švietimą ir mokymo galimybes visiems, kad jie įgytų naujų įgūdžių, yra itin svarbios siekiant sumažinti nedarbą; taigi pabrėžia MVĮ ir bendrosios rinkos projekto atnaujinimo svarbą; ypač pritaria tam, kad Europos kvalifikacijų sistemos įgyvendinimas ir planuojama įstatymų leidybos iniciatyva reformuoti profesinę kvalifikaciją užtikrins abipusį profesinių kvalifikacijų pripažinimą;
Highlights the fact that strong social protection systems prevent long-term exclusion; insists that investment in active labour market policies, education and training opportunities for all to acquire new skills are essential to reduce unemployment; stresses the importance of SMEs and the relaunch of the Single Market in this respect; supports, in particular, the implementation of the European qualifications framework and the planned legislative initiative reforming the professional qualifications to ensure mutual recognition of professional qualifications;
palankiai vertina „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę“; atkreipia dėmesį į tai, kad lankstumo ir užimtumo garantijos buvo sėkmingai įgyvendintos kai kuriose šalyse, tačiau perspėja, kad neįmanoma panaudoti viso lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcijos potencialo valstybėse narėse, kuriose dėl biudžeto suvaržymų ir makroekonominių pusiausvyros sutrikimų nedaug galimybių stiprinti socialinės apsaugos sistemas, ir mano, kad darbo rinkos segmentacijos mažinimo reikia siekti užtikrinant tinkamą darbuotojų, sudariusių visų rūšių darbo sutartis, ypač pažeidžiamų grupių, saugumą; primena Komisijai, kad ji nepamirštų būtinybės užtikrinti socialiai teisingą perėjimą prie tvaresnės darbo rinkos ir didžiulio tvarių darbo vietų potencialo; pabrėžia, kad visos darbo rinkos reformos gali būti sėkmingai pradėtos tik pasiekus aukštą socialinio sutarimo lygmenį ir sudarius susitarimus su socialiniais partneriais;
Welcomes the ‘Agenda for New Skills and Jobs’; notes that flexicurity has been successfully implemented in certain countries, but warns that flexicurity concepts cannot deploy their potential in Member States with low possibilities of strengthening social protection systems due to budget restrictions and macroeconomic imbalances, and considers that reducing labour market segmentation must be achieved by providing adequate security for workers under all forms of contracts, especially vulnerable groups; reminds the Commission not to neglect the need to ensure a socially just transition to a more sustainable labour market and the huge potential of sustainable jobs; stresses that any labour market reforms can only be successfully introduced by reaching a high degree of social consensus through agreements with the social partners;
Pavyzdinė iniciatyva „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“
Flagship ‘European platform against poverty and social exclusion’
primena, kad į strategiją „Europa 2020“ įtrauktas tikslas mažiausiai 20 milijonų žmonių, kurie skursta ir patiria socialinę atskirtį ar kuriems gresia šios nelaimės, ištraukti iš šios padėties; primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti visišką Pagrindinių teisių chartijos ir horizontaliosios socialinės išlygos (SESV 9 straipsnis) laikymąsi, siekiant užtikrinti, kad visomis politikos kryptimis būtų prisidedama prie skurdo mažinimo tikslo, o ne jam kenkiama;
Recalls that the Europe 2020 strategy includes a target to lift at least 20 million people who are in, or at risk of, poverty and social exclusion out of this state; urges the Commission and the Council to ensure full compliance with the Charter of Fundamental Rights and the Horizontal Social Clause (Article 9 TFEU) in order to ensure that all policies contribute to rather than undermine that poverty-reduction goal;
ragina valstybes nares įsipareigoti kovoti su vaikų skurdu naudojant tinkamas priemones, kad vaikų asmeninis vystymasis nebūtų ribojamas ir pradėdami savo darbinę karjerą jie nebūtų nevisateisiai;
Calls on Member States to be committed to tackling child poverty through appropriate measures so that children are not restricted in their personal development and are not underprivileged when entering professional life;
palankiai vertina pasiūlymus dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano, tačiau ragina imtis konkretesnių veiksmų užtikrinant socialinę įtrauktį, ypač stiprinant socialinėje srityje taikomą atvirąjį koordinavimo metodą, kaip integruotą nacionalinių ir vietos veikėjų, ypač žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį, dalyvavimo strategiją; dar kartą ragina parengti plačią programą, kuria būtų siekiama skatinti padorų darbą, užtikrinti darbuotojų teises visoje Europoje ir gerinti darbo sąlygas, kovoti su nelygybe ir diskriminacija ir su dirbančiųjų skurdu;
Welcomes the proposals for a European Platform against Poverty and Social Exclusion, but calls for more concrete actions to deliver social inclusion, in particular by strengthening the Social Open Method of Coordination, as an integrated strategy involving national and local stakeholders, including people who experience poverty and social exclusion; reiterates its call for a broader agenda to promote decent work, ensure workers' rights throughout Europe and improve working conditions, tackle inequality and discrimination, and combat in-work poverty;
atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. sausio 12 d. pateiktą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių ( COM(2011)0006 ),
having regard to the Commission proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States of 12 January 2011 ( COM(2011)0006 ),
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 148 straipsnį,
having regard to Article 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
kadangi patvirtinus metinę augimo apžvalgą Komisija pasiūlė, kad 2010 m. priimtos užimtumo politikos gairės būtų taikomos ir 2011 m.,
whereas, following the adoption of the Annual Growth Survey, the Commission proposed that the employment policies guidelines adopted in 2010 should be retained for 2011,
kadangi dėl dabartinės ekonomikos krizės ir toliau kylą problemų – didėja nedarbas ir socialinė atskirtis,
whereas the current economic crisis continues to pose challenges in the form of increasing unemployment and social exclusion,
kadangi ekonomikos atkūrimas ir augimas, užimtumas, kova su skurdu ir socialinė įtrauktis yra labai susiję,
whereas there is a strong interrelationship between economic recovery and growth, employment, the fight against poverty and social inclusion,
kadangi Europos užimtumo strategija ir valstybių narių užimtumo politikos gairės yra vienos svarbiausių priemonių, skirtų ES ir valstybių narių politikai orientuoti siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir uždavinius,
whereas the European Employment Strategy and the guidelines for the employment policies of the Member States are among the main instruments designed to steer EU and Member State policies towards efforts to achieve the Europe 2020 objectives and targets,
kadangi būtina nedelsiant padidinti pastangas visais lygmenimis, dalyvaujant socialiniams partneriams ir suinteresuotosioms šalims, norint užtikrinti, kad užimtumo gairės būtų deramai įgyvendintos siekiant padidinti dalyvavimą darbo rinkoje, vystyti kvalifikuotą darbo jėgą ir gerinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę bei našumą,
whereas there is an urgent need to step up efforts at all levels, with the involvement of social partners and other stakeholders, to ensure that the employment guidelines are properly implemented, with a view to increasing labour market participation, developing a skilled workforce, and improving the quality and performance of education and training systems,
Valdysenos stiprinimas ir užmojų didinimas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų
Strengthen governance and raise ambitions in pursuing the Europe 2020 goals