natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu.
Knowledge, cognitive and learning systems: semantic systems; capturing and exploiting knowledge embedded in web and multimedia content; bio-inspired artificial systems that perceive, understand, learn and evolve, and act autonomously; learning by convivial machines and humans based on a better understanding of human cognition.
Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: novatoriško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės.
Simulation, visualisation, interaction and mixed realities: tools for innovative design, and creativity in products, services and digital media, and for natural, language-enabled and context-rich interaction and communication.
Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant matematikos ir fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie būtų suderinami su gyvaisiais organizmais ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį.
New perspectives in ICT drawing on other science and technology disciplines, including insights from mathematics and physics, biotechnologies, material and life-sciences, for miniaturisation of ICT devices to sizes compatible and interacting with living organisms, to increase performance and user-friendliness of systems engineering and information processing, and for modelling and simulation of the living world.
· Technologijų integravimas:
· Integration of Technologies:
Asmeninė aplinka: asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių.
Personal environments: personal communication and computing devices, accessories, wearables, implants; their interfaces and interconnections to services and resources.
Namų aplinka: ryšys, stebėsena, valdymas, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos.
Home environments: communication, monitoring, control, assistance; seamless interoperability and use of all devices; interactive digital content and services.
Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidų technologijos.
Robotic systems: advanced autonomous systems; cognition, control, action skills, natural interaction and cooperation; miniaturisation, humanoid technologies.
Pažangios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, bei atsparesnės naudojimui ir gedimui.
Intelligent infrastructures: tools making infrastructures that are critical to everyday life more efficient and user-friendly, easier to adapt and maintain, and more robust to usage and resistant to failures.
· Taikomieji moksliniai tyrimai:
· Applications Research:
Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenės interesų srityse – gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį, įskaitant galimybę naudotis žmonėms su negalia; vartotojui patogios taikomosios priemonės, naujų technologijų ir kasdieninį gyvenimą palengvinančių aplinkos iniciatyvų integravimas,
ICT meeting societal challenges: new systems, novel materials, structures, technologies and services in areas of public interest, improving quality, efficiency, access and inclusiveness, including accessibility for the disabled; user friendly applications, integration of new technologies and initiatives such as ambient assisted living,
sveikatos priežiūros srityje – ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti ir valdyti,
for health, improving disease prevention and health care provisions, early diagnosis, treatment and personalisation; autonomy, safety, monitoring and mobility of patients; health information space for knowledge discovery and management,
įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeniniam atotrūkiui užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms su negalia; visiems tinkantis vienas projektavimas,
to improve inclusion and equal participation and prevent digital divides; assistive technology for the elderly and for disabled people; design-for-all,
mobilumo srityje; pažangios IRT grindžiamos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėms ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti,
for mobility; intelligent ICT-based transportation systems, vehicles and intelligent service solutions for tourism enabling people and goods to move safely, ecologically, comfortably and efficiently,
remiant aplinkos apsaugą, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi – pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas,
in support of the environment, risk management and sustainable development, to prevent or reduce vulnerability and to mitigate the consequences of natural disasters, industrial accidents and human activities related to economic development,
visų lygių valdžios institucijose: veiksmingumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei demokratiją palaikančiais sąsajos su piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją.
for governments at all levels: efficiency, openness and accountability, for a world-class public administration and links to citizens and businesses, supporting democracy, allowing access to information to all.
nauji žiniasklaidos modeliai ir naujų formų turinys, įskaitant pramogas; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas ir galimybė juo naudotis; gausesnė ir įvairesnė vartotojo patirtis; ekonomiškai efektyvus turinio pristatymas; skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės žiniasklaidos priemonės,
new media paradigms and new forms of content, including entertainment; creation of and access to interactive digital content; enriched user experiences; cost-effective content delivery; digital rights management; hybrid media,
technologijomis grindžiamas mokymasis; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis,
technology-enhanced learning; adaptive and contextualised learning solutions; active learning,
IRT grindžiamos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones,
ICT-based systems to support accessibility and use over time of digital cultural and scientific resources and assets, in a multilingual/multicultural environment,
įskaitant su tuo susijusį kultūros paveldą
and including with regard to cultural heritage
naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; be kita ko, skirtos sudaryti galimybes mažų ir vidutinių organizacijų ir bendruomenių savarankiškumui; optimizuotas darbo organizavimas ir bendradarbiavimą skatinanti darbo aplinka, pavyzdžiui, dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pavyzdžiui, turizmo srityje),
new forms of dynamic networked cooperative business processes, digital eco-systems including for empowering small and medium-sized organisations and communities; optimised work organisation and collaborative work environments such as knowledge sharing and interactive services (e.g. for tourism),
Gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: greitas ir pritaikomas ypač specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pateikimas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai.
manufacturing, including traditional industries: rapid and adaptive design, production and delivery of highly customised goods; digital and virtual production; modelling, simulation, optimisation and presentation tools; miniature and integrated ICT products,
IRT pasitikėjimui užtikrinti: tapatybės duomenų tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo kibernetinės erdvės pavojų,
ICT for trust and confidence: identity management; authentication and authorisation; privacy enhancing technologies; rights and asset management; protection against cyber
Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos
Nano-sciences, Nano-technologies, Materials and new Production Technologies
Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir generuoti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose taikomosiose priemonėse, kuriose susikerta įvairių disciplinų technologijos.
Improving the competitiveness of European industry and generate knowledge to ensure its transformation from a resource-intensive to a knowledge-intensive industry, by generating step changes in knowledge and implementing decisive knowledge for new applications at the crossroads between different technologies and disciplines.
Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų pramonės šakoms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms, ypač daug dėmesio skiriant tinkamam MTTP rezultatų platinimui MVĮ.
This will benefit both new, high-tech industries and higher-value, knowledge-based traditional industries, with a special focus on the appropriate dissemination of RTD results to SMEs.
Ši veikla pirmiausia siejama su įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų Septintosio bendrosios programos temų.
These activities are primarily concerned with enabling technologies which impact all industrial sectors and many other Seventh Framework Programme themes.
Panašu, kad didėjantys sunkumai, turintys įtakos daugeliui pramonės veiklos sričių, jau pastebimi ne tik tradiciniuose sektoriuose, kuriuose darbo jėgos sąnaudos yra didelės, bet ir tarpiniuose sektoriuose, kurie yra ypač svarbūs Europos pramonei ir netgi kai kuriuose moderniųjų technologijų sektoriuose.
The increasing difficulties affecting many industrial activities appear no longer to be limited to traditional sectors with a high labour intensity, but are beginning to be observed in intermediate sectors – which constitute the established strengths of European industry – and even in some high-technology sectors.
Būtina išlaikyti stiprią pramoninę bazę gerinant esamos pramonės žinių turinį, bei Europoje sukuriant stiprią, žiniomis grindžiamą ir intensyviai žinias naudojančią pramonę, pabrėžiant būtinybę pagrindinių mokslinių tyrimų rezultatus pritaikyti pramonėje.
A strong industrial base must be maintained by strengthening the knowledge content in the existing industry as well as building, in Europe, a strong knowledge-based, knowledge intensive industry, stressing the exploitation of basic research for industrial applications.
Tam reikės modernizuoti esamą MVĮ bazę ir sukurti bei vėliau plėtoti naujomis žiniomis grindžiamas MVĮ, žinių ir patirties platinimui pasitelkiant bendradarbiavimu grindžiamas programas.
This will include the modernisation of the existing SME base and the creation and subsequent growth of new knowledge-driven SMEs, from the dissemination of knowledge and expertise through collaborative programmes.
Ateityje pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų pritaikymo būdų.
The competitiveness of industry in the future will largely depend on nano-technologies and their applications.
MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos pramonės transformaciją.
RTD in nano-sciences and nano-technologies taken up in several areas can accelerate European industry's transformation.
ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje.
The EU has recognised leadership in fields such as nano-sciences, nano-technologies, materials and production technologies, which must be strengthened in order to secure and increase the EU position in a highly competitive global context.
Naujų savybių turinčios medžiagos yra itin svarbios Europos pramonės konkurencingumui ir yra techninės pažangos pagrindas daugelyje sričių.
Materials with new properties are key to the future competitiveness of European industry and the basis for technical progress in many areas.
Su pramone susiję prioritetai ir jų taikymas sektoriuose gali būti nustatomi, pavyzdžiui, pagal Europos technologijų platformas nanoelektronikos, gamybos, elektros energijos generavimo, plieno, chemijos, energetikos, transporto pramonės, statybos, pramonės saugos, tekstilės, keramikos, miškininkystės ir nanomedicinos srityse.
Industry-relevant priorities and their integration for sectoral applications can be established through activities like the European Technology Platforms in fields such as nano-electronics, manufacturing, power generation, steel, chemistry, energy, the transport industry, construction, industrial safety, textiles, ceramics, forest-based industry and nano-medicine.
Tai padės nustatyti bendrus mokslinių tyrimų prioritetus ir tikslus.
This will help establish common research priorities and targets.
Lanksčiai reaguojant į naujas politikos reikmes, atsirandančias įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, bus taip pat nagrinėjami atitinkami klausimai, susiję su politika, reglamentavimu, standartizavimu ir poveikiu.
In addition by responding flexibly to new policy needs that arise during the lifetime of the Seventh Framework Programme, the relevant policy, regulatory and standardisation, and impact issues will be addressed.
Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas.
Activities will also investigate the impact of nano-technology on society and the relevance of nano-science and technology for the solution of societal problems.
Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams bei jų remontui, kaupimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir nuspėjamu veikimu; patikimesnis dizainas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-mikro-makro funkcionalumo integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant sudėtines nanomedžiagas, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų perdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas.
Generating new knowledge of high-performance surfaces and materials for new products and processes as well as for their repair; knowledge-based materials with tailored properties and predictable performance; more reliable design and simulation; computational modelling; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-micro-macro functionality in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials including nano-composites, bio-materials, and hybrid materials, including design and control of their processing, properties and performance.
· Nauja gamyba
· New Production
Sąlygų sudarymas ir priemonių sukūrimas tvariai intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių, atitinkančių naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos priemonių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, mikrotechnologijų, biotechnologijų, geotechnologijų, informacinių, optinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų) kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės naujų ar atnaujintų produktų bei paslaugų kartai ir pritaikymas prie besikeičiančių poreikių; didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas.
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs and fostering the modernisation of the European industry base; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (e.g. nano, micro, bio, geo, info, optical, cognitive technologies and their engineering requirements) for the next generation of high value-added new or renewed products and services, and adaptation to changing needs; engaging high-throughput production technologies.
· Technologijų integravimas taikymui pramonėje
· Integration of technologies for industrial applications
Naujų žinių, nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medžiagų ir gamybos integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių tokiose srityse kaip: sveikatos priežiūros, maisto, statybos, transporto, energetikos, informacijos ir ryšių, chemijos, aplinkos, tekstilės ir aprangos, avalynės, miškininkystės pramonėje, plieno ir mechaninės inžinerijos srityse.
Integrating new knowledge, nano- and micro-technologies, materials and production in sectoral and cross sectoral applications, in areas such as health, food, construction and buildings, transport, energy, information and communication, chemistry, environment, textiles and clothing, footwear, forest-based industry, steel, mechanical engineering.
Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausytų nuo importuojamo kuro ir būtų pagrįsta įvairių energijos šaltinių deriniu, visų pirma atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos vežėjais ir aplinkos neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo racionalizavimą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, sprendimas, tuo pat metu didinant Europos pramonės įmonių konkurencingumą.
Adapting the current energy system into a more sustainable one, less dependent on imported fuels and based on a diverse mix of energy sources, in particular renewables, energy carriers and non-polluting sources; enhancing energy efficiency, including by rationalising use and storage of energy; addressing the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe's industries.
Energetikos sistemos susiduria su esminiais uždaviniais.
Energy systems are confronted with major challenges.
Atsižvelgiant į nerimą keliančias pasaulinės energijos paklausos tendencijas, baigtinį įprastinių naftos ir gamtinių dujų atsargų pobūdį, būtinybę smarkiai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingą naftos kainų nepastovumą (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinį nestabilumą tiekėjų regionuose būtina skubiai nustatyti ir plėtoti tinkamus ir laiku priimamus sprendimus.
There is an urgent need to identify and develop adequate and timely solutions given the alarming trends in global energy demand, the finite nature of conventional oil and natural gas reserves, the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases in order to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Energetikos srities tyrimai ypač svarbūs užtikrinant prieinamas energijos kainas mūsų piliečiams ir pramonės šakoms.
Energy research is an important contribution towards ensuring affordable energy costs for our citizens and industries.
Tam, kad ES galėtų pasiekti Kioto protokolo ir kitus tikslus bei įvykdyti savo energetikos politikos įsipareigojimus, apibūdintus 2000 m.
Research and demonstration are necessary in order to provide the most environmentally sound and cost-effective technologies and measures enabling the EU to meet its targets under the Kyoto Protocol and beyond and to implement its energy policy commitments, as described in the 2000 Green Paper on the security of energy supply
, 2005 m.
, the 2005 Green Paper on Energy Efficiency
ir 2006 m.
and the 2006 Green Paper on a European strategy for sustainable competitive and secure energy
Ji pirmauja modernių atsinaujinančiosios energijos technologijų, pavyzdžiui, saulės energijos, bioenergijos ir vėjo energijos, srityse.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio- and wind energy.
ES taip pat dalyvauja pasaulinio masto konkurencijoje energijos generavimo bei paskirstymo technologijų srityse ir turi didelių mokslinių tyrimų pajėgumų anglies dvideginio surinkimo ir kompleksodaros srityje.
The EU is also a global competitor in power generation and distribution technologies and has a strong research capability in the area of carbon capture and sequestration.
Tačiau šiose pozicijose šiuo metu susiduriama su didele konkurencija (ypač konkuruojama su JAV ir Japonija).
These positions, however, are now facing severe competition (in particular from the US and Japan).
Todėl Europa privalo išlaikyti ir toliau stiprinti savo pirmaujančią poziciją, o tam reikia daug pastangų ir tarptautinio bendradarbiavimo.
Therefore Europe must maintain and develop its leading position which requires substantial efforts and international collaboration.
Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą mažiau anglies dioksido (CO2) išmetančia ar visai jo neišmetančia, patikima, konkurencinga ir tvaria sistema, reikia naujų technologijų
Radically transforming the energy system into a less- or non-CO2-emitting, reliable, competitive and sustainable energy system requires new technologies
ir naujų medžiagų
and new materials
, su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o pelnas – pernelyg neaiškus, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas moksliniams tyrimams, kūrimui, demonstravimui ir įdiegimui būtinas investicijas.
with risks that are too high and profits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
Būtina padidinti visos energetikos sistemos, t. y. "nuo šaltinio iki vartotojo", efektyvumą, ir tai sudaro visą temos "Energetika" turinį.
Increasing efficiency throughout the energy system, from source to user, is essential and underpins the whole of the Energy Theme.
Atsižvelgiant į jų reikšmingą įnašą į tvarias ateities energijos sistemas, atsinaujinančios ir galutinai suvartojamos energijos efektyvumas sudarys pagrindinius šios temos elementus.
Given their important contribution to future sustainable energy systems, renewables and end-use energy efficiency will be the major elements of this Theme.
Atsižvelgiant į tai, bus visiškai išnaudota programos dalies "Pažangi energetika Europai", įeinančios į Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, sinergija.
Synergies with the Intelligent Energy-Europe Programme component of the Competitiveness and Innovation Framework Programme will be fully exploited in this regard.
Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją.
The Hydrogen and Fuel Cells European Technology Platform contributes to this activity by proposing an integrated research and deployment strategy.