natgillin/translations-raw huggingface dataset:
laikosi nuomonės, kad imantis pavyzdinės iniciatyvos skatinti naujus įgūdžius ir kurti naujas darbo vietas būtų galima daugiau dėmesio skirti pažeidžiamiausioms grupėms ir sunkumų patekti į darbo rinką turintiems žmonėms, kaip antai romai; atkreipia dėmesį į esminį Europos socialinio fondo (ESF) vaidmenį siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų socialinių ir užimtumo tikslų; todėl mano, kad ESF turėtų būti laikomas politiniu prioritetu ir atitinkamai finansuojamas; ragina strategiškiau taikyti ESF lėšas siekiant skatinti moterų ir vyrų lygybę, prieigą prie darbo rinkos ir reintegraciją, kovą su nedarbu, skurdu, socialine atskirtimi ir su visų formų diskriminacija;
Takes the view that the flagship initiative on new skills and jobs should allow wider focus on the most vulnerable groups and people encountering difficulties in accessing the labour market, such as Roma; underlines the European Social Fund's (ESF) fundamental role in meeting the Europe 2020 strategy's social and employment objectives; believes, therefore, that the ESF should be treated as a political priority and funded accordingly; advocates a more strategic application of the ESF for promoting equality between women and men, labour market access and re-integration, combating unemployment, poverty, social exclusion and all forms of discrimination;
pabrėžia, kad Europos pridėtinė vertė vykdant sanglaudos politiką – neginčijama, kadangi sanglauda – tai puikiai parengta priemonė augimui ir užimtumui užtikrinti bei pagrindinė konvergencijos, tvaraus vystymosi ir solidarumo priemonė, be to, dešimtmečiais tai buvo viena svarbiausių, matomiausių ir sėkmingiausių Sąjungos politikos sričių; tačiau pažymi, kad įgyvendinant šiuolaikinę sanglaudos politiką turi būti įvykdyta keletas struktūrinių reformų, ypač supaprastinimo srityje, atsižvelgta į naujus uždavinius, su kuriais susiduria Sąjunga, ir skatinama sąveika su kitų sričių politika bei įgyvendinamomis priemonėmis; įsitikinęs, kad ES sanglaudos politika turėtų išlikti visos ES mastu taikoma politika, kuria visiems ES regionams būtų užtikrintos galimybės naudotis ištekliais, patirtimi ir pagalba;
Stresses the EAV of cohesion policy, as this policy constitutes a well-established mechanism of delivering growth and jobs, a major tool for convergence, sustainable development and solidarity and one of the Union's most significant, visible, and successful policies for decades; points out, however, that a modern cohesion policy must undertake a number of structural reforms, in particular in the field of simplification, respond to the main challenges facing the Union, and promote synergies with other policies and instruments on the ground; is convinced that EU cohesion policy should remain an EU wide policy giving access to resources, experiences and assistance to all EU regions;
primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir joje įtvirtinus teritorinės sanglaudos sąvoką sanglaudos politika tampa vis svarbesnė ir, atsižvelgdamas į tai, laikosi nuomonės, kad turi būti stiprinamos visų formų teritorinis bendradarbiavimas (tarpvalstybinis, tarpregioninis ir daugiašalis bendradarbiavimas); pabrėžia, kad taip pat turėtų būti sprendžiami makroregioninio bendradarbiavimo ir strategijų klausimai;
Recalls that cohesion policy has an increased importance with the entry into force of the Treaty of Lisbon and with the anchorage of territorial cohesion therein, takes the view, in this context, that all forms of territorial cooperation (cross-border, transnational, interregional) must be strengthened; underlines that macro-regional cooperation and strategies should also be addressed;
pabrėžia, kad sanglaudos politika ypač svarbi siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir laikosi nuomonės, kad tvirta savarankiška sanglaudos politika yra sėkmingo šios strategijos įgyvendinimo prielaida; pabrėžia, kad vykdant horizontalaus pobūdžio sanglaudos politiką labai prisidedama prie visų trijų strategijos „Europa 2020“ prioritetų, t. y. pažangaus, tvaraus ir visaapimančio augimo, įgyvendinimo ir kad tai turi būti atspindėta kitos DFP struktūroje, t. y. turi būti atsisakyta šios politikos išskirstymo į atskiras išlaidų kategorijas ar pakategores; tačiau primena, kad ES sanglaudos politika turi savo uždavinius ir tikslus, kurie nustatyti SESV 174 straipsnyje ir kurie viršija strategijos „Europa 2020“ tikslus; pabrėžia, kad tie tikslai turi būti išlaikyti kitu programavimo laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į nuolatinį ekonominės, socialinės ir teritorinės konvergencijos poreikį Sąjungoje;
Stresses the predominant role of cohesion policy for the accomplishment of the Europe 2020 objectives and takes the view that a sound autonomous cohesion policy is a prerequisite for the successful implementation of this strategy; stresses that, due to its horizontal character, cohesion policy contributes significantly to all three priorities of the Europe 2020 strategy, namely smart, sustainable and inclusive growth, and that this should be reflected in the structure of the next MFF by rejecting any fragmentation of this policy across various heading or subheadings; recalls, however, that the EU cohesion policy has its own mission and objectives set out in Article 174 of TFEU that goes beyond the Europe 2020 strategy; stresses that those should be preserved in the next programming period, especially given the enduring need for economic, social and territorial convergence in the Union;
pabrėžia, kad sėkmingas ir ryžtingas sanglaudos politikos įgyvendinimas reikalauja adekvataus finansavimo ir kad per kitą finansinio programavimo laikotarpį turėtų būti bent jau išlaikyta dabartiniu finansinio programavimo laikotarpiu jam skirta suma, kad būtų pagerintos pagal šią politiką dedamos pastangos sumažinti ES regionų išsivystymo lygio skirtumus; todėl pakartoja savo kategorišką reikalavimą užtikrinti, kad rengiant kitą DFP neišleistos sanglaudos lėšos ar lėšos, kurių buvo nuspręsta nebenaudoti, būtų ne grąžintos valstybėms narėms, o liktų ES biudžete; primena apie savo poziciją, kad BVP vienam gyventojui ir toliau turi būti pagrindinis kriterijus, pagal kurį būtų nustatoma teisė į pagalbą, skiriamą pagal regionų politikos nuostatas;
Stresses that a successful and strengthened cohesion policy needs adequate funding, and that the amounts allocated to it in the current financial programming period should be at least maintained in the next period in order to step up its efforts to reduce development disparities between EU regions; reiterates, in this context, its strong request to ensure that, in the next MFF, the unspent or decommitted resources of cohesion funds remain in the EU budget and not be returned to the Member States; recalls its position that GDP per capita must remain the main criterion for determining the eligibility for regional policy assistance;
mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų ES ir nacionalinius išteklius sutelkti į nedidelį prioritetų skaičių ir projektus, kurie yra iš tikrųjų svarbūs Europai, kaip, pvz., mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei inovacijų projektai, atsižvelgdamos į konkrečius uždavinius, su kuriais susiduria; todėl ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus, kuriais remiantis skiriant sanglaudos politikos finansavimą didesnis dėmesys teminiu požiūriu būtų sutelktas į strategijos „Europa 2020“ prioritetus, ir mano, kad turėtų būti taikoma ne dabartinė vadovavimosi gairėmis, o labiau į rezultatus orientuota sistema, kartu užtikrinant, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į atskiriems regionams būdingus poreikius ir prioritetus; todėl teigiamai vertina Komisijos ketinimą tartis su kiekviena valstybe nare ar regionu dėl specifinių nustatytų tikslų siekio sąlygų ir reikalavimų vadovaujantis vystymosi ir investicijų partnerysčių sutartimis ir veiklos programomis;
Believes that Member States and regions should concentrate EU and national resources on a small number of priorities and projects that are of genuine European relevance, such as R&D and innovation, responding to the specific challenges that they face; requests, in this context, that the Commission draws up concrete proposals to ensure a stronger thematic concentration of cohesion funding on the Europe 2020 priorities and considers that a more result-oriented system than the current ‘earmarking’ should be put in place, while ensuring that due consideration is made to ‘region specific’ needs and priorities; welcomes, in this respect, the Commission's intention to agree with each Member State and its regions or directly with the regions -in the context of the development and investment partnership contracts and operational programmes- on specific terms and conditionalities for the achievement of established targets;
tvirtai įsitikinęs, kad integruotas požiūris į politiką yra svarbus, ir mano, kad visos investicijos į atskirus sektorius pagal kitą daugiametę finansinę programą turi būti derinamos su investicijomis, skiriamomis įgyvendinant sanglaudos politiką; todėl pabrėžia, kad reikia gerinti koordinavimą, sumažinti nereikalingą sutapimą ir sukurti didesnę ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP ir Europos žuvininkystės fondo (EŽF) sąveiką; pabrėžia, kad taip pat reikia vengti dubliavimosi ir gerinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EPGPF) ir ESF koordinavimą; kartu yra įsitikinęs, kad bendros strateginės programos, pagal kurią būtų nustatyti bendri visų šių fondų investicijų prioritetai, sukūrimas yra svarbus žingsnis šia linkme; be to, mano, kad koordinavimas turi būti atliekamas visais politikos kūrimo lygmenimis nuo strateginio planavimo iki veiklos vykdymo; įsitikinęs, kad ESF turi likti neatskiriamu sanglaudos politikos komponentu visuose programavimo, įgyvendinimo ir valdymo etapuose;
Strongly believes in the importance of an integrated policy approach and considers that all sector-specific investments in the next MFF would have to be coordinated with the investments undertaken within the framework of cohesion policy; stresses, therefore, the need to improve coordination, reduce unnecessary overlaps and create greater synergies among the ERDF, the ESF, the cohesion fund, the EAFRD and the European Fisheries Fund (EFF); underlines the need to also avoid duplication and improve coordination between the European Globalisation Adjustment Fund and the ESF; believes, accordingly, that the creation of a common strategic framework setting out common investment priorities for all these funds represents an important step in this direction; believes, furthermore, that coordination has to take place at all levels of policy making from strategic planning to delivery; is convinced that the ESF must remain an integral component of cohesion policy at all stages of its programming, implementation and management;
įsitikinęs, kad svarbų vaidmenį skatinant regionų vystymąsi gali atlikti miesto zonos kaip vietovės, kuriose susiduriama su daugeliu problemų (nedarbu, socialine atskirtimi, aplinkos būklės blogėjimu, migracija) ir kurios gali prisidėti prie kovos su esamais ekonominiais ir socialiniais skirtumais; taip pat pabrėžia, kad vykdant sanglaudos politiką reikia taikyti regimesnę ir konkretesnę strategiją, kartu užtikrinant suderintas sąlygas sinerginei miestų, priemiesčių ir kaimo vietovių plėtrai;
Believes that urban areas - as places with a high concentration of challenges (unemployment, social exclusion, environmental degradation, migration) - can play an important role in regional development and contribute to tackling the economic and social disparities on the ground; stresses, accordingly, the necessity for a more visible and focused approach to the urban dimension of cohesion policy, while ensuring balanced conditions for synergic development of urban, suburban and rural areas;
primena, kad vienas iš labiausiai kritikuojamų sanglaudos politikos aspektų yra jos sudėtingos taisyklės; primygtinai tvirtina, kad svarbu paprastinti šios politikos taisykles ir procedūras, vengti sudėtingų sprendimų ir mažinti administracinę naštą, taip pat skaidriau ir veiksmingiau skirstyti išteklius miestams, savivaldybėms ir regionams; pabrėžia, kad audito ir kontrolės sistemos turėtų atitikti aukščiausius standartus siekiant, kad piktnaudžiavimas būtų nustatytas ir už jį būtų nedelsiant baudžiama; pabrėžia, kad, vadovaujantis proporcingumo principu, patikra neturėtų būti atliekama dažniau negu būtina atsižvelgiant į tai, ar esama pažeidimų rizikos;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy relates to the complexity of its rules; insists on the importance of cross-financing and of simplifying the rules and procedures of this policy, on reducing complexity and administrative burdens, and on a more transparent and effective allocation of resources to cities, municipalities and regions; stresses that the audit and control systems should comply with the highest standards, so that abuses can be caught and promptly sanctioned; emphasises that the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;
ragina Komisiją kitam programavimo laikotarpiui sukurti pereinamojo laikotarpio tarpinę kategoriją, skirtą regionams, kurių BVP vienam gyventojui sudaro 75–90 %, kad būtų užtikrintas aiškus šių regionų statusas ir didesnis saugumas jų plėtros procese; prašo Komisijos pateikti tolesnės informacijos apie tokio pasirinkimo padarinius biudžetui; ragina Komisiją parengti konkrečius pasiūlymus, kuriais būtų didinama lygybė tarp šių regionų ir kitų regionų siekiant užtikrinti tokį pat išsivystymo lygį; pabrėžia, kad šios pereinamosios kito programavimo laikotarpio priemonės, kurias ketinama skirti regionams vadovaujantis konvergencijos tikslu ir regionams, kurių BVP vienam žmogui sudaro 75–90 % ES vidurkio, neturėtų būti rengiamos dabartinių konvergencijos (1 tikslas) ir konkurencingumo (2 tikslas) regionų arba Europos teritorinio bendradarbiavimo (3 tikslas) sąskaita;
Calls on the Commission to establish an intermediary category for the duration of the next programming period for regions whose GDP per capita stands at between 75 % and 90 % of EU GDP, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; asks the Commission to provide further information on the budgetary consequences of such an option; calls on the Commission to also draw up concrete proposals to reinforce equity between those regions and other regions on the same level of development; stresses that these transitional measures for the next programming period for regions coming out of the convergence objective and for regions with per capita GDP between 75 % and 90 % of the EU average should not be established at the expense of the current convergence (Objective 1) and competitiveness regions (Objective 2) or the European territorial cooperation objective (Objective 3);
įspėja, kad sanglaudos lėšos neturėtų būti skiriamos atsižvelgiant į ribojamąsias priemones pagal makroekonominius reikalavimus, siejamus su Stabilumo ir augimo paktu, kadangi tai prieštarautų patiems sanglaudos politikai keliamiems tikslams, būtent regionų skirtumų mažinimui; todėl pabrėžia, kad reikia pagerinti priežiūrą siekiant užtikrinti, kad struktūrinių fondų lėšos būtų naudojamos laikantis ES teisės aktų ir pagal tikslą;
Warns against subjecting cohesion funds to sanctions in the framework of macroeconomic conditionality linked to the Stability and Growth Pact as this would go against the very objectives that cohesion policy is set to pursue, namely the reduction of regional disparities; stresses, therefore, the need to step up surveillance to ensure that structural funding is used in accordance with the EU law and the intended objectives;
reiškia ypatingą susirūpinimą dėl lėtos veiklos programų pradžios prasidedant kiekvienam programavimo laikotarpiui, nes, be kita ko, tai sutapdavo su ankstesnių programų užbaigimo laikotarpiu; atkreipia dėmesį į tai, kad ši problema turi būti sprendžiama laiku – atsižvelgiant į šį vėlavimą lemiančius veiksnius; todėl pažymi, kad pereinant iš vieno programavimo laikotarpio į kitą reikia užtikrinti tam tikrą nacionalinių valdymo bei kontrolės sistemų ir institucijų kūrimo tęstinumą;
Is particularly concerned about the slow start of the operational programmes in the beginning of each programming period due, among other reasons, to an overlapping phase with the completion of the previous ones; draws attention to the fact that this problem needs to be tackled on time by addressing the factors that contribute to such delays; points, for this purpose, to the need of ensuring a certain continuity between the programming periods as regards the establishment of national management and control systems and authorities;
Bendroji žemės ūkio politika 78.
Common agricultural policy 78.
patvirtina, kad įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) turėtų būti siekiama sėkmingai įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kad remiantis abiem BŽŪP ramsčiais turėtų būti galima vertingai ir išskirtinai prisidėti prie šio siekio ir jį papildyti; pabrėžia, kad BŽŪP įtvirtinta Lisabonos sutartyje, kuria remiantis apibrėžiami jos tikslai ir uždaviniai;
Affirms that the common agricultural policy (CAP) should also be geared towards contributing to the achievement of the targets of the Europe 2020 strategy and that both pillars of the CAP should make a valuable and distinctive contribution to it, in a complementary way; emphasises that the CAP is firmly anchored in the Treaty of Lisbon, which defines its objectives and tasks;
pabrėžia, kad nors esamos ir reformuotos BŽŪP svarbiausia užduotis – užtikrinti Europos Sąjungos apsirūpinimo maistu saugumą ir pasaulio aprūpinimą maistu didėjančių maisto produktų kainų ir maisto produktų trūkumo pasaulyje laikais, jos pagrindu taip pat kuriamos įvairios ne tik su žemės ūkio rinkomis susijusios viešosios gėrybės, pvz., visoje Europoje saugoma produkcijai skirta ūkinės paskirties žemė, formuojama kraštovaizdžio įvairovė, skatinama biologinė įvairovė ir gyvūnų gerovė, švelninama klimato kaita, saugomi dirva ir vanduo, kovojama su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaime, skurdu ir segregacija, užtikrinami užimtumas ir visuotinės svarbos paslaugos kaimo vietovėse, prisidedama prie tvaresnės maisto produktų gamybos ir remiami atsinaujinantieji energijos šaltiniai;
Stresses that while the primary role of the current and the reformed CAP is to guarantee European Union food security as well as global food supply in times of rising food prices and food shortages, it is at the same time delivering a variety of public goods beyond agricultural markets, such as maintaining farm land in production throughout Europe, shaping the diversity of landscapes, enhancing biodiversity and animal welfare, mitigating climate change, preserving soils and water, combating rural depopulation, poverty and segregation, providing for employment and services of general interest in rural areas, contributing to a more sustainable food production and supporting renewable sources of energy;
pabrėžia, kad, atsižvelgiant į uždavinių ir tikslų, kuriuos įgyvendinti raginama vykdant BŽŪP, įvairovę, per kitą finansinio programavimo laikotarpį turėtų būti bent išsaugotos 2013 m. biudžetiniais metais BŽŪP skirtos sumos;
Insists that, given the wide array of tasks and objectives that the CAP is called to respond to, the amounts allocated to the CAP in the budget year 2013 should be at least maintained during the next financial programming period;
siekdamas, kad būtų stiprinamas teritorinis požiūris, ragina labiau koordinuoti Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir kitus sanglaudos ir struktūrinius fondus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kokiu mastu galėtų būti užtikrinta geresnė pagal EŽŪFKP ir pagal kitas susijusias priemones vykdomos su žemės ūkiu nesusijusios veiklos finansavimo sąveika; tikisi, kad per kitos DFP laikotarpį bus padidintos išlaidos, susijusios su regionų, kuriuose nyksta žemės ūkis, ekonomikos įvairinimu;
Calls for an increased coordination of the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the European Regional Development Fund (ERDF) and other cohesion and structural funds in order to strengthen a territorial approach; asks the Commission to present specific proposals on how better synergies could be achieved with regard to funding for non-agriculture related activities in the EAFRD and other relevant instruments; expects that the expenses linked to economic diversification in regions where agriculture is declining will increase over the period of the next MFF;
Žvejyba 84.
Fisheries 84.
pabrėžia, kad žvejybos ištekliai yra viešųjų gėrybių dalis, gyvybiškai svarbi pasaulio apsirūpinimo maistu saugumui užtikrinti; pažymi, kad ypač pakrančių, salų ir atokiuose regionuose žvejybos ir akvakultūros sektorius ir susijusi veikla dažnai yra pagrindinis pragyvenimo ir tvaraus užimtumo šaltinis; mano, kad norint pasiekti savo vidutinės trukmės ir ilgalaikį tikslą užtikrinti stabilų, tvarų ir gyvybingą žvejybos sektorių, paskatinti savo žvejybos išteklių atkūrimą bei atsižvelgti į socialinius aspektus, susijusius su žvejybinės veiklos mažinimu, po 2013 m. bendrosios žvejybos politikos (BŽP) reformai bus reikalingi adekvatūs finansiniai ištekliai; pripažįsta didesnio suderinimo su sanglaudos politika būtinybę; pabrėžia, kad Europos žuvininkystės fondo lėšos turėtų būti naudojamos tvariai žvejybos praktikai remti laikantis didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio principo ir jūrų ekosistemoms saugoti bei taip pat skirti ypatingą dėmesį smulkiosios žvejybos sektoriui;
Stresses that fisheries resources constitute a public good vital for global food security; points to the fact that the fisheries and aquaculture sector and related activities are often the main source of livelihood and sustainable employment in coastal, island and remote regions; considers that, in order to achieve its medium and long-term goals (stable, sustainable and viable fisheries sector), recovery of its fish stocks and tackling the social aspects linked to the reduction of fishing effort, the reformed Common Fisheries Policy (CFP) will need adequate financial resources post 2013; recognises the need for increased coordination with cohesion policy; underlines that the European Fisheries Fund should be used to support sustainable fishery practices, in accordance with the maximum sustainable yield principle, as well as to conserve marine ecosystems while paying special attention to the small scale fisheries sector;
Aplinka, klimato kaita ir išteklių veiksmingumas 85.
Environment, climate change and resource efficiency 85.
pabrėžia, kad programa „LIFE +“ įgyvendinta sėkmingai ir, kaip paaiškėjo, yra svarbi užtikrinant biologinę įvairovę ir apsaugant aplinką; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti ES aplinkos pasaugos tikslus, reikia tęsti pakankamai finansuojamas gamtos ir biologinės įvairovės programas, visų pirma „LIFE +“ir „Natura 2000“;
Underlines that LIFE+ has been successfully implemented and has proven its importance in safeguarding biodiversity and protecting the environment; emphasizes the need for continuing well endowed programmes for nature and biodiversity in order to meet EU environmental objectives, notably for LIFE+ and NATURA 2000;