natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pažymi, kad turint mintyje dėl dabartinės finansų krizės ir ekonominio nuosmukio, kuris jau pradėjo veikti užimtumo ir augimo lygį euro zonoje, tarptautiniu mastu pasikeitusias aplinkybes, sunku išvengti augančio deficito; todėl siūlo, kad valstybės narės tikslingiau naudotųsi SAP lankstumu, siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą ir augimą; atkreipia dėmesį į dabartinės finansų krizės poveikį biudžetui ir ragina Komisiją įvertinti, kaip valstybių narių taikomi gelbėjimo planai, kai viešosios lėšos naudojamos gelbėti nacionalines finansų institucijas, veikia jų viešuosius finansus; ragina Komisiją išnagrinėti, kaip šiomis aplinkybėmis veikia SAP nuostatos, kai ekonomikos augimas lėtas, o kelios valstybės narės susiduria su recesijos grėsme; taip pat ragina įvertinti, kaip didėjančios kredito išlaidos veikia valstybių narių valstybės skolą;
Points out that in the light of new international circumstances due to the present financial crisis and the economic slump which has already begun to affect employment and growth in the euro area, rising deficits are difficult to avoid; suggests, therefore, that Member States make more targeted use of the flexibility provided by the SGP in order to encourage economic recovery and growth; draws attention to the budgetary implications of the current financial crisis, and calls on the Commission to evaluate the effects on Member States' public finances of the public funds used in the rescue plans for national financial institutions; calls on the Commission to examine the effects of the SGP criteria in the current context, when economic growth is slow and several Member States face the prospect of recession, and calls for an evaluation of the effects of the rising cost of credit on the public debt of Member States;
pažymi, kad persvarstytas SAP deramai veikia; mano, kad jo koreguojanti funkcija ankstesniais metais buvo deramai pritaikyta ir pabrėžia, kad jo prevencinė funkcija yra labai svarbi kaip pagrindinė valstybių narių finansinės politikos tvarumo ir konvergencijos priemonė, ypač euro zonoje;
Notes that the revised SGP is functioning properly; considers that its corrective arm has been applied in a satisfactory manner in previous years and stresses the importance of its preventive arm as a vital instrument in respect of the sustainability and convergence of the financial policies of Member States, in particular those in the euro area;
sutinka su Komisijos nuomone, kad svarbi SAP prevencinė funkcija, kad valstybėms narėms reikia paramos ir priminimų ir kad reikia keistis geriausia praktika; ypač sutinka su tuo, kad prevencinė funkcija turėtų būti teikiama vidutinės trukmės biudžeto politikos priemonėms įgyvendinti ir koordinuoti Bendrijos lygmeniu, turint mintyje tai, kad norint rasti veiksmingų priemonių, reikia turėti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos ir biudžeto politikos problemų supratimą ir būti tvirtai politiškai pasiryžus šias problemas spręsti taikant anticiklines priemones, nukreiptas ta pačia linkme;
Shares the Commission's views on the importance of the preventive arm of the SGP, on support and reminders for the Member States and on the exchange of best practices; agrees, in particular, that the preventative arm should be based on a medium-term approach to budgetary policies and on coordination at Community level, given that effective action requires joint understanding of the economic and budgetary policy challenges in the European Union and a strong political commitment to addressing these through counter-cyclical interventions that pull in the same direction;
pabrėžia vidutinės trukmės tikslo (VTT) – konkretaus biudžeto tikslo, susieto su ekonomine, fiskaline, biudžeto ir pajamų politika, kuris turėtų būti pasiektas vykstant dialogui makroekonomikos tema, kuris būtų pritaikytas prie kiekvienos valstybės narės konkrečios padėties ir numatytas keletui metų į priekį – svarbą; ragina valstybes nares sustiprinti VTT patikimumą ir teisėtumą nacionaliniu lygmeniu, aktyviau įtraukiant vyriausybių skyrius, nacionalinius parlamentus ir socialinius partnerius (nacionalinė atsakomybė), ir vietiniu lygmeniu (regionų viešieji finansai), sudarant regioninius SAP ir nustatant regioninius VTT, atsižvelgiant į vietos viešųjų išlaidų ir investicijų poveikį valstybės viešiesiems finansams ir įvairių šalių augimo perspektyvas;
Stresses the importance of the medium-term objective (MTO) as a specific budgetary target hitched to economic, fiscal and incomes policies, which should be achieved through macro-economic dialogue, geared to the specific situation in each Member State and determined on a multiannual basis; urges the Member States to strengthen the credibility and legitimacy of the MTO both at national, through closer involvement of government departments, national parliaments and the social partners (national ownership) and at local level, through sub-national public finance, by establishing regional SGPs and MTOs, taking account of the impact which local public expenditure and investment have on national public finances and on the growth prospects of the various countries;
mano, kad ypač svarbu derinti daugiametes biudžeto programas ir metinių biudžetų rengimą ir įgyvendinimą; ragina valstybes nares kruopščiau parengti makroekonomines prognozes ir glaudžiau bendradarbiauti nustatant daugiamečių išlaidų programų kriterijus, trukmę ir tikslus, kad Bendrijos lygmeniu būtų galima užtikrinti didesnį biudžeto ir makroekonominės politikos efektyvumą ir geresnį vykdymą;
Considers consistency between multiannual budgetary programmes and the establishing and implementation of annual budgets to be of fundamental importance; calls on the Member States for greater rigour when establishing macro-economic forecasts and closer coordination when establishing the criteria, timescales and objectives for multiannual expenditure frameworks, in order to ensure the increased efficiency and better performance of budgetary and macro-economic policies at Community level;
pažymi, kad valstybės narės turi įvykdyti papildomų struktūrinių reformų ir drausmingiau naudoti biudžeto lėšas, taip pat parengti anticiklinės fiskalinės politikos priemonių, kurias įgyvendinant būtų mažinamas biudžeto deficitas ekonomikos augimo metais, siekiant būti geriau pasirengusioms susidoroti su neigiamais išorės veiksniais;
Points out that Member States need additional structural reforms and more budgetary discipline, as well as anti-cyclical fiscal policies, reducing budgetary deficits in times of economic growth, in order to be better prepared for dealing with negative external shocks;
pabrėžia, kaip svarbu parengti makroekonominius planus, skirtus susidoroti su išorės veiksniais (kaip antai padidintos rizikos paskolų nulemta finansinė krizė), kuriuose atsižvelgiama ne tik į padėtį euro zonoje, bet ir į pirmaujančias šalis besivejančių Europos Sąjungos valstybių narių ekonomiką;
Stresses the importance of designing macroeconomic plans for tackling external shocks (such as the subprime financial crisis) that take into account not only the situation in the euro area, but also that in the catching-up economies of the European Union;
pažymi, kad pagrindinis su konsoliduotais viešaisiais finansais susijęs tikslas turėtų būti apibrėžtas remiantis naujojo SAP įsipareigojimais ir vystymosi, augimo ir konkurencingumo perspektyvomis pagal Lisabonos strategiją, kurioms įgyvendinti reikia struktūrinių reformų, ir viešųjų išlaidų ir apmokestinimo sistemomis, kuriomis būtų remiamos investicijos (į žmogiškąjį kapitalą, mokslinius tyrimus ir naujoves, švietimą bei mokymą, įskaitant aukštąjį mokslą, sveikatos apsaugą, infrastruktūrą, aplinką, saugumą ir teisingumą) reikalingos socialinei sanglaudai, augimui ir užimtumui skatinti bei šios pajamos perskirstomos, siekiant tų tikslų;
Points out that the key objective of having sound and consolidated public finances should be defined on the basis of the obligations under the new SGP and, at the same time, the development, growth and competitive perspective of the Lisbon Strategy, which requires structural reforms, as well as public spending and taxation structures that will support investments (in human capital, research and innovation, education and training, including higher education, health, infrastructure, the environment, security and justice) and the redistribution of income in order to promote social cohesion, growth and employment;
pabrėžia, kad pagal su viešaisiais finansais susijusius tikslus, numatytus remiantis naujosios Lisabonos strategijos jungtinėmis gairėmis, stabilumo ir konvergencijos planai turėtų būti nuosekliai ir organiškai susieti su nacionaliniais reformų planais; mano, kad pridėtinė tinkamų ir į augimą orientuotų Europos viešųjų finansų vertė turėtų atsispindėti (ypač euro zonoje) Europos viešosios infrastruktūros investicijų politikoje, kuri būtų parengta ir koordinuojama remiantis bendrais tikslais, kurių įgyvendinimas galėtų būti finansuojamas ne tik iš nacionalinių biudžetų ir (iš dalies)ES biudžeto, bet ir iš naujųjų Europos finansinių priemonių (pvz., Eurobond ar Europos investicijų fondo), kurių tikslas – tarptautiniu lygmeniu išlaikyti Europos Sąjungos ir euro zonos tvarų augimą, produktyvumą ir konkurencingumą;
Stresses that public finance objectives, established on the basis of the integrated guidelines in the new Lisbon cycle, should link up stability and convergence plans with national reform plans in a coherent and organic manner; believes that the value added of healthy and growth-oriented European public finances should be reflected – in particular in the euro area - in a European public infrastructure investments policy, formulated and coordinated on the basis of shared objectives, that can be funded not only from national budgets and (partially) the EU budget, but also from new European financial instruments (e.g. Eurobond or the European Investment Fund) aimed at sustaining the growth, productivity and competitiveness of the European Union and the euro area in the international context;
mano, kad būtų naudinga nustatyti privalomą mechanizmą siekiant, kad nacionaliniai parlamentai konsultuotųsi tarpusavyje ir su Europos Parlamentu, atkreipdami dėmesį į SAP išdėstytų stabilumo ir konvergencijos programų koordinuotą plėtrą ir į nacionalines reformų programas, parengtas remiantis Lisabonos strategijos gairėmis, kad šios programos būtų susijusios ir pateikiamos kartu, pavyzdžiui, kiekvienų metų rudenį;
Considers that it would be useful to establish a compulsory mechanism for consultation of the national parliaments, alongside the European Parliament, with an eye on the coordinated development of stability and convergence programmes under the SGP, and of national reform programmes under the integrated Lisbon guidelines, in such a way that these are linked and presented together, possibly in the autumn of each year;
sutinka su nuomone, kad struktūrinių reformų ypač reikia dėl demografinių pokyčių, pirmiausia pensijų, visuomenės sveikatos apsaugos ir ilgalaikės priežiūros srityse, ir pažymi, kad nereikėtų apsiriboti vien senstančios visuomenės (ir mažėjančio gimstamumo) problemomis, neatsižvelgiant į globalizacijos poveikį, įskaitant nesustabdomą imigrantų iš trečiųjų šalių srautą, kurie atvyksta ne tik dėl ekonominių priežasčių, bet ir bėgdami nuo karo ir klimato katastrofų;
Agrees that demographic change is making structural reform more necessary, in particular as regards pension schemes, public health and long-term care, and points out that it would be too restrictive to focus solely on the ageing population (and falling birth rate) without taking account of the impact of globalisation, including the unstoppable flow of immigrants coming from third countries not only for economic reasons but also as a means of fleeing war and climatic disasters;
atkreipia dėmesį į užimtumo ir socialinės įtraukties politikos svarbą, tinkamai įvertinant skirtingų kartų, lyčių ir asmenų poreikius, paremtus lankstumo ir užimtumo principais, ragina imtis aktyvių priemonių atlyginimams ir pajamoms didinti remiantis socialiniu dialogu ir teikiant pirmenybę produktyvumo didinimui, tačiau nepamirštant pensijų apsaugos priemonių, turint mintyje tai, kad neadekvačios pensijos yra ne tik socialinė problema, bet dėl jų didėja socialinės apsaugos išlaidos, o kartu ir viešųjų finansų išlaidos;
Points to the importance of employment and social inclusion policies, taking due account of the needs of different generations, genders and people, based on the principles of flexicurity and thus pro-active measures to support wages and incomes by means of social dialogue giving priority to increasing productivity without neglecting measures to protect pensions, bearing in mind that inadequate pensions are not only a social problem but also give rise to an increase in social security spending and, as a result, higher costs for public finances;
mano, kad finansų rinkos ir paslaugos, kurias apima Lisabonos strategijos politika, turėtų būti grindžiamos finansiniu stabilumu ir priežiūros mechanizmais, kurie užtikrintų apsaugą nuo neigiamų padarinių, darančių įtaką augimui ir viešiesiems finansams; išreiškia susirūpinimą, kad naudojamasi įvairiomis naujomis finansinėmis priemonėmis ir dariniais (ypač vietos valdžios tarnybose), ir tai gali sužlugdyti šiuos rajonus;
Considers that the financial markets and services covered by Lisbon Strategy policies should be anchored to financial stability and to supervision mechanisms providing a guarantee of protection against negative repercussions for growth and public finances; expresses its concern at indications that derivatives and new financial instruments are being used, especially by local administrations, that could bring local areas to their knees;
mano, kad būtinas naujas sisteminis ir valstybių narių, ypač euro zonoje, tarpusavyje koordinuotas požiūris į tai, kaip traktuoti viešuosius finansus, kurio tikslas būtų ilgalaikis ekonomikos augimas (ir augimo potencialas) ir kuris būtų pagrįstas daugiamate viešųjų finansų kokybės nustatymo ir įvertinimo sistema; tai padarytų Europos ekonomiką atsparią išorės veiksniams, padėtų įveikti demografines problemas ir tarptautinę konkurenciją bei užtikrintų socialinį teisingumą ir sanglaudą;
Considers it necessary to adopt a new approach to public finances which is systematic and coordinated among the Member States, and in particular those of the euro area, and which aims to support long-term economic growth (and potential for growth) and is centred on a multi-dimensional framework for defining and measuring the quality of public finances that makes the European economy resilient to external shocks and enables it to respond to demographic challenges and international competition and to ensure social equity and cohesion;
mano, jog ypač svarbu, kad valstybės narės siektų įgyvendinti KVF politiką, kuri būtų vykdoma nuosekliai ir būtų paremta įvertinimo metodu, kurio rodiklius ir tikslus, formuluotes ir apibrėžtis nustatytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais, mano, kad Komisijos pasiūlymas gali būti naudingas ir pritaria sistemai, kurią taikant biudžeto politika būtų vertinama pagrindinį dėmesį skiriant tokiems aspektams: viešųjų išlaidų sudėčiai, veiksmingumui ir efektyvumui, pajamų gavimo sistemų struktūrai ir efektyvumui, viešojo administravimo veiksmingumui ir kokybei, patikimam finansų valdymui ir metodui, kuris būtų naudojamas KVF politikai tarp valstybių narių koordinuoti; ragina sudaryti galimybę geriau palyginti nacionalinius biudžetus, kad būtų galima pasiekti minėtųjų tikslų;
Considers it essential that the Member States seek to implement QPF policies that are convergent and based on a method of assessment that includes indicators and objectives, the formulation and definition of which should involve the European Parliament and national parliaments; considers the Commission proposal to be useful and advocates a system for assessing budgetary policies that focuses on specific aspects such as composition, efficiency and effectiveness of public expenditure, the structure and effectiveness of revenue systems, the efficiency and quality of public administration, sound budgetary management and a method for coordinating QPF policies among Member States; calls for a greater comparability of national budgets in order to meet the above objectives;
ragina valstybes nares priimti KVF politiką kartu su biudžeto politikos vertinimo sistema – tokia kaip dėl rezultatais paremto biudžeto (angl. performance-based budget, PBB) sudarymo, (pagal EBPO modelį), pagal kurią būtų siekiama pagerinti viešųjų išlaidų kokybę, stiprinant sąsają tarp išteklių paskirstymo ir rezultatų; pažymi, kad biudžeto sudarymas įvertinant lyčių aspektą yra geras PBB pavyzdys, – tokį metodą siūlo ir remia Parlamentas, jis taip pat taikomas įvairiais vietiniais ir centriniais lygmenimis įvairiose valstybėse narėse, bet turėtų būti taikomas nuosekliau, taip pat ir Bendrijos lygmeniu; ragina Komisiją taikyti PBB metodus, gaires ir rodiklius, kurie leistų palyginti ir suderinti valstybių narių finansinę ir makroekonominę politiką, ir pripažįsta, kad, norint tai pasiekti, reikia aktyviau įtraukti piliečius ir suteikti jiems daugiau atsakomybės bei informacijos;
Urges the Member States to adopt QPF policies together with a system for assessing budgetary policies – such as performance-based budgeting (PBB) (based on the OECD model) – aimed at improving the quality of public spending by strengthening the link between the allocation of resources and results; notes that gender budgeting is a good example of PBB, a method proposed and promoted by Parliament itself and applied to varying degrees at local and central level in the various Member States and which should be implemented more consistently, including at Community level; calls on the Commission to establish PBB methods, guidelines and indicators making it possible to compare and harmonise the financial and macro-economic policies of the Member States, and acknowledges that this calls for greater involvement and therefore a greater sense of responsibility on the part of informed citizens;
palaiko Komisijos pradėtą svarstymą, kaip įtraukti kokybės, efektyvumo ir veiksmingumo aspektus į pajamų sistemą; mano, kad mokesčių reformos valstybėse narėse leis pasiekti didesnį augimą tik tada, jei bus atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės konkrečias institucinės ir administracinės sistemos, gamybos sistemos ir darbo rinkos sąlygas (ypač užimtumo lygį ir šešėlinės ekonomikos dydį);
Welcomes the reflection initiated by the Commission on how to introduce quality, effectiveness and efficiency in the revenue system; considers that the tax reforms of Member States will lead to greater growth only if they take due account of the specific conditions of the institutional and administrative system, the production system and the labour market (in particular the rate of employment and size of the underground economy), in each Member State;
atkreipia dėmesį į valstybių narių mokesčių dydžio ir struktūros skirtumus; pripažįsta, kad sunku parengti vienodą mokesčių reformą, kuri lemtų didesnį augimą (turint mintyje pranašumus (platesnė bazė) ir trūkumus (progresyvumo principo susilpnėjimas), jei būtų pereita nuo tiesioginio apmokestinimo prie netiesioginio, vartojimu paremto apmokestinimo; tačiau pabrėžia, kad gerokai pagerinti mokesčių sistemos ir mokesčių pajamų veiksmingumą, padidinti užimtumą, panaikinti iškraipymus ir padidinti augimą Bendrijos lygmeniu galėtų keletas bendrųjų mokesčių reformos priemonių, kaip antai:
Points to the existing disparities between Member States as regards tax pressure and structures; acknowledges the difficulty of devising a homogeneous reform of taxation leading to greater growth – given the advantages (broader base) and drawbacks (weakening of the principle of progressiveness) of a switch from direct taxation to indirect, consumption-based taxation; stresses, however, that a number of common tax reform measures could significantly improve the efficiency of the tax system and tax revenue, increase employment, reduce distortions and increase growth at Community level, notably, inter alia:
platesnės mokesčių bazės (ir žemesnės mokesčių normos) nustatymas, siekiant sumažinti iškraipymus ir padidinti pajamas, ir
introducing a broader tax base (and lower rates) in order to reduce distortions and increase revenues, and
mokesčių už darbą sumažinimas, siekiant geriau padalyti mokesčių naštą visiems įvairių kategorijų mokesčių mokėtojams; skatinamųjų ir mokesčių lengvatų sistemų pertvarka, ypač pereinant prie kitų veiksnių ar sektorių;
reducing tax pressure on work through a fairer allocation of the tax burden among the various categories of taxpayers; a reorganisation of incentive and tax relief schemes and, in particular, a switch to other factors or sectors;
atkreipia dėmesį į tai, kad mokesčių reformos, nukreiptos į tvirtus viešuosius finansus, augimą, veiksmingumą, supaprastinimą, iškraipymų panaikinimą, kovą su vengimu mokėti mokesčius ir jų perkėlimu į mokesčių rojų bus veiksmingesnės, jei jos bus koordinuojamos ir suderintos tarp valstybių narių, ypač euro zonoje, atsižvelgiant į vidaus rinkos raidos ir konkurencingumo potencialą;
Draws attention to the fact that tax reforms aimed at sound public finances, growth, efficiency, simplification, the elimination of distortion and combating tax evasion and avoidance and tax havens will be more effective if coordinated and consolidated among the Member States, in particular those in the euro area, taking account of the internal market's potential for development and competitiveness;
atkreipia dėmesį į pagrindinį viešųjų išlaidų sudėties klausimą, kai šios išlaidos skirtos tvariam augimui, ir pabrėžia, kad investicijų į infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą kokybė ir efektyvumas, teikiant pirmenybę bendrosios svarbos paslaugoms, pirmiausia nustatant žmonių poreikius ir atsižvelgiant į gyventojų sudėtį, taip pat kreipiant ypatingą dėmesį į lyčių politiką ir demografinius pokyčius, prisideda prie Europos ekonomikos produktyvumo ir konkurencingumo augimo; pažymi, kad socialiniame ir sveikatos apsaugos sektoriuje patiriami sunkumai, kylantys dėl senstančios visuomenės, gali būti sumažinti skiriant investicijas švietimui sveikatos klausimais; pabrėžia, kad reikėtų pertvarkyti viešąsias išlaidas: perskirti biudžeto lėšas į augimą skatinančius sektorius, efektyviau ir veiksmingiau naudoti viešuosius išteklius bei sukurti tinkamą integruotą viešojo ir privačiojo sektorių tinklą;
Draws attention to the core issue of the composition of public expenditure aimed at sustainable growth and stresses that the quality and effectiveness of investments in infrastructure and human capital, with priority being given to services of general interest on the basis of a prior definition of people's needs and the composition of the population, and special attention to gender policies and demographic change, contribute to an increase in the productivity and competitiveness of the European economy; points out that the pressure on social and health services arising from the ageing of the population can be reduced through investment in health education; stresses that public expenditure should be reorganised by reallocating budget items to growth-enhancing sectors, using public resources more effectively and efficiently and providing for an appropriate integrated public-private network;