natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina valstybes nares ir Komisiją daugiau investuoti į energetikos infrastruktūrą, būtiną perėjimui prie tvarios energetikos ekonomikos; pabrėžia, kad Europa turėtų rodyti pavyzdį kuriant standartus, tarpusavyje sąveikias su energetika susijusias interneto technologijas ir efektyviai energiją vartojančias IRT taikomąsias programas, visų pirma pažangiuosius elektros tinklus, visapusiškai ir laiku diegiamas pažangių namų sistemas, kaip, pvz., vartotojo naudai sukurti pažangieji skaitikliai, ir modernizuojant ir plėtojant sujungtą visą Europą apimantį elektros energijos tinklą bei SGD infrastruktūrą; pabrėžia, kad reikia sukurti investicijų į regionų tarpusavio jungtis planą, visų pirma paremtą Europos energetikos infrastruktūros dokumentų rinkiniu, siekiant užtikrinti energijos tiekimo šaltinių įvairinimą; ragina Komisija skatinant rinkos taisykles, pagal kurias būtų leidžiami efektyvūs ir skaidrūs elektros energijos mainai tarptautiniu lygmeniu, pasiūlyti praktinių efektyvaus didelio atsinaujinančiosios energijos kiekio perdavimo praktinių sprendimų; todėl ragina skubiai imtis tarpvalstybinio elektros energijos rinkų integracijos ir įsisavinimo priemonių; pripažįsta, kad atsižvelgiant į tai, kad energetikos sektoriaus ilgaamžės infrastruktūros statybai prireiks daugelio metų, reikia skubiai parengti ilgalaikę viziją; palankiai vertina tai, kad siūlomoje Europos infrastruktūros tinklų priemonėje didelis dėmesys skiriamas energetikos sektoriaus infrastruktūrai;
Invites the Member States and the Commission to invest more in the energy infrastructure necessary for the transition to a sustainable economy; emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of standards and interoperable energy-related Internet technologies and energy-efficient ICT applications, in particular smart grids, the full and timely deployment of smart home systems such as smart meters designed to benefit the consumer, and modernising and developing an interconnected European electricity supergrid and LNG infrastructures; emphasises, with regard to interregional connections, the need to launch an investment plan based notably on the European Energy Infrastructure Package, so as to secure the diversification of energy supply sources; calls on the Commission to propose practical solutions for the efficient integration of large amounts of renewables by promoting market rules that allow for efficient and transparent international power exchange; calls, therefore, for the swift integration and uptake of crossborder electricity markets; recognises the urgent need for a long-term vision, given the many years required to build energy infrastructure with a long lifetime; welcomes the focus on energy infrastructure in the proposed Connecting Europe Facility;
atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis 20 proc. tikslas grindžiamas branduolinės energijos indėliu į energijos rūšių derinį keliose valstybėse narėse; pažymi, kad į Tarptautinės energetikos agentūros 2011 m. pasaulio energetikos apžvalgą įtrauktas „Lėtesnio branduolinės energetikos vystymosi tendencijų įvertinimas“, kuriuo remiantis prognozuojama, kad vidutiniu laikotarpiu visame pasaulyje elektros energijos sektoriuje išmetamo CO2 kiekis turėtų gerokai išaugti dėl padidėjusio iškastinio kuro naudojimo; pakartoja, kad kai kurių valstybių narių sprendimas uždaryti kai kuriuos veikiančius branduolinius reaktorius neturi tapti pagrindu sumažinti jų dabartinės klimato politikos užmojų lygį; teigia, kad remiantis Tarptautinės energetikos agentūra, norint pasiekti 2°C tikslą reikėtų paspartinti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų plėtojimą ir diegimą tiek anglimi, tiek dujomis kūrenamose elektrinėse; tačiau pažymi, kad anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija vis dar tebėra bandomoji ir netinkama komercinėms reikmėms, todėl taip pat reikia apsvarstyti alternatyvias galimybes, pvz. plataus masto atsinaujinančių šaltinių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo scenarijus; todėl ragina labiau remti pažangių technologijų vystymą ir taikymą siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsieti ekonomikos augimą nuo energijos vartojimo;
Draws attention to the fact that the current 20 % target is based on the contribution made by nuclear power to the energy mix in number of Member States; notes that the IEA's World Energy Outlook 2011 includes a ‘lower-nuclear’ case according to which the projected increase in worldwide CO2 emissions from the power sector would be substantially higher in the medium term due to an increased use of fossil fuels; reiterates that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors must not serve to justify reducing the level of ambition of their current climate policies; points out that, according to the IEA, achieving the 2°C goal would require faster development and deployment of CCS technologies in both coal- and gas-fired power plants; notes, however, that CCS technology is still at the testing and pre-commercial stage, so alternative scenarios also need to be considered, such as high renewables and energy efficiency scenarios; thus calls for increased support for the development and application of breakthrough technologies in order to increase energy efficiency and decouple economic growth from energy consumption;
mano, kad iki 2050 m. pasiekus šiuos tikslus nepažeidžiant atskirų valstybių narių galimybės pasirinkti energijos rūšių derinį, galėtų būti sumažinamas vartojimas, padidintas energijos tiekimo saugumas ir patikimumas ir apribojamas energijos kainų nepastovumas, tuo būdu vartotojams ir verslui būtų užtikrinamos energijos sąžiningos ir konkurencingos kainos ir pagerinamas ES konkurencingumas ir užimtumo augimas;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States' own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU's competitiveness and employment growth;
primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga, teikdama paramą ekologiškai ekonomikai, pripažintų investicijų svarbą esamoms pramonės šakoms, kuriose šiomis investicijomis skatinama gerokai sumažinti išteklių naudojimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus dėl ekologiškesnių darbo vietų kūrimo; pabrėžia, kad ekologiškesnėje ekonomikoje turėtų būti remiamas konkurencingumas ir inovacijos visuose sektoriuose, sutelkiant dėmesį į sritis, kuriose patobulinimai yra ekonomiškai efektyviausi ir veiksmingiausi aplinkos apsaugos požiūriu;
Insists that EU support for the ‘green economy’ should recognise the importance of investment by existing industries used to significantly improve the efficiency of resource use and reduce CO2 emissions and to reach the EU 2020 Strategy targets on green jobs creation; underlines that a greener economy should support competitiveness and innovation in all sectors by focusing on areas where improvements are more economically efficient and more environmentally effective;
ragina Komisiją ištirti naujoviškas finansines priemones, skirtas investicijoms į mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką;
Calls on the Commission to explore innovative financial instruments for investment in a low-carbon economy;
ragina valstybes nares ir Europos Komisiją remti inovacijų grupių kūrimą ieškant sprendimų regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis;
Calls on the Member States and the Commission to support the creation of innovation clusters in order to develop regional and national solutions;
pritaria Komisijos Bendros Europos transporto erdvės kūrimo plane nustatytam reikalavimui iki 2050 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ES transporto sektoriuje 60 proc., palyginti su 1990 m.; be to, ragina Komisiją pateikti tarpinius šio sektoriaus išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus siekiant užtikrinti, kad dar ankstyvame etape būtų imtasi pakankamai veiksmų;
Endorses the requirement of the Commission Roadmap to a Single European Transport Area to reduce greenhouse gas emissions from transport by 60 % by 2050 compared to 1990 levels in the EU; furthermore, calls on the Commission to come forward with interim emissions reduction targets for the sector in order to ensure that sufficient action is taken at an early stage;
palankiai vertina pažangą, kurią transporto priemonių gamintojai padarė nuo 2007 m. mažindami lengvųjų automobilių išmetamą anglies dioksido kiekį, ir pabrėžia, kad svarbu paspartinti tolesnį degalų naudojimo efektyvumo didinimą; patvirtina, kad rengdamasi būsimai peržiūrai Komisija turėtų siūlyti būdus, kaip užtikrinti, kad vidutinis naujų automobilių išmetamas anglies dioksido kiekis atitiktų 2020 m. nustatytą tikslą, pagal kurį iki 2020 m. šis kiekis būtų ne didesnis kaip 95 g/km; ragina Komisiją sustiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su Tarptautine jūrų organizacija siekiant užtikrinti spartų ir visapusišką laivybos sektoriaus įtraukimą į išmetamo CO2 kiekio mažinimo įsipareigojimus;
Welcomes the progress made by vehicle manufacturers in reducing CO2 emissions from passenger cars since 2007, and stresses the importance of accelerating further fuel efficiency improvements; affirms that in preparing its forthcoming review the Commission should be proposing ways of ensuring that average CO2 emissions by new cars meet the agreed 2020 target of not more than 95g/km by 2020; calls on the Commission to increase dialogue and cooperation with the International Maritime Organisation so as to ensure inclusion of the shipping sector in CO2 reduction commitments;
primena, kad Komisija įvertins Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) padarytą pažangą iki 2011 m. gruodžio 31 d. dėl laivų išmetamųjų teršalų pagal 2009/29/EB; ragina Komisiją įtraukti jūrų transportą į savo veiksmų planą ir, nesant tarptautinio susitarimo, kuriuo būtų siekiama sumažinti laivybos sektoriaus išmetamų dujų kiekį, siūlyti teisės aktus, kuriais šios išmetamos dujos būtų įtrauktos į išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus pagal Bendrijos įsipareigojimus ir kad šie pasiūlymai įsigaliotų iki 2013 m.;
Recalls that the Commission was required to evaluate the progress of the IMO on emissions from shipping by 31 December 2011, pursuant to Directive 2009/29/EC; calls on the Commission to include maritime transport in its roadmap and, in the absence of an international agreement to reduce emissions from shipping, to propose legislation so that these emissions are included in the Community reduction commitment with the aim of the proposed act entering into force by 2013;
ragina Komisiją pateikti pasiūlymus, kaip pagerinti sunkiasvorių krovinių transporto priemonių degalų vartojimo efektyvumą, ir persvarstant teisės aktus 2013 m. dėl lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų labiau atsižvelgti į poreikį didinti degalų vartojimo efektyvumą siekiant sumažinti išlaidas verslui dėl išaugusių degalų kainų;
Calls on the Commission to put forward proposals to improve the fuel efficiency of heavy goods vehicles, and, in its 2013 review of legislation on emissions from light commercial vehicles, to take greater account of the need to improve fuel efficiency so as to reduce the cost to business of increased fuel prices;
ragina Komisiją užtikrinti didesnį aiškumą visų rūšių keleivinio ir krovininio transporto priemonių pirkėjams dėl jų degalų vartojimo efektyvumo ir pateikti jau seniai vėluojančius pasiūlymus dėl ženklinimo direktyvos, kuri turėtų apimti visas pardavimų skatinimo formas, persvarstymo;
Calls on the Commission to provide purchasers of all types of passenger and freight vehicles with greater clarity regarding their fuel efficiency, and to put forward the long- delayed proposals for reform of the Labelling Directive, which should encompass all forms of sales promotion;
ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad bandymų ciklai, taikomi vertinant naujų automobilių išmetamųjų teršalų kiekį, tiksliai atspindėtų realią padėtį naudojant tokias transporto priemones įprastomis važiavimo sąlygomis;
Calls on the Commission to take immediate steps to ensure that the test cycles used to evaluate emissions from new cars accurately reflect the realities of the use of such vehicles in normal driving conditions;
pripažįsta kai kurių valstybių narių dedamas pastangas siekiant sukurti įkrovimo (degalų papildymo) infrastruktūrą, kad būtų skatinama naudoti elektrines ir itin mažai anglies dioksido išmetančias transporto priemones, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl būtiniausių reikalavimų kiekvienoje valstybėje narėje, kad toks tinklas būtų sukurtas visos Europos mastu;
Acknowledges the efforts being made by some Member States to establish recharging/refuelling infrastructures to promote the use of electric and ultra-low carbon vehicles, and calls on the Commission to bring forward proposals to set minimum requirements in each Member State in order to establish a Europe-wide network;
siekiant sumažinti transporto sektoriaus taršą, ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę investicijoms, skirtoms plėtoti visos Europos pažangųjį elektros tinklą, kurį pasitelkus būtų galima naudoti vietos ir regioniniu lygmenimis pagamintą energiją, įskaitant atsinaujinančių išteklių energiją, ir kuris padėtų vystyti infrastruktūrą, būtiną elektra varomoms transporto priemonėms;
Calls on the Commission and the Member States to consider it a priority, with a view to reducing transport pollutant emissions, to invest in developing a pan-European intelligent energy network that can harness energy generated at local and regional level, including from renewable sources, and which helps to develop the necessary infrastructure for the use of electric vehicles;
mano, kad reikalingos kultūrinės permainos, kad būtų pereita prie tvaresnių transporto rūšių; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti naujas investicijų formas siekiant palengvinti perėjimą prie labiau aplinką tausojančių transporto rūšių ir kartu sumažinti transporto poreikį, inter alia, taikant informacines technologijas ir teritorijų planavimą;
Considers that a cultural shift towards more sustainable modes of transport is needed; therefore calls on the Commission and the Member States to encourage new forms of investment, so as to facilitate the modal shift to more environmentally friendly modes of transport and to reduce the need for transport, inter alia by applying IT and through spatial planning;
pabrėžia, kad transporto išorės sąnaudų įtraukimas į transporto kainas, atsižvelgiant į taršos lygį, yra pagrindinis uždavinys siekiant skatinti energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumą, o teikiama didesnė nauda lems aplinkai palankesnių transporto rūšių pasirinkimą;
Stresses that the internalisation into transport prices of the external costs of transport, graduated by level of pollution, is a key challenge for stimulating energy savings and energy efficiency, and that increased performance will lead to an environmentally friendly choice of transport mode;
palankiai vertina siūlomas naujas gaires dėl transeuropinio transporto tinklo ir svarbą, kuri teikiama keleivių ir krovinių vežimo geležinkelių koridoriais plėtrai; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti alternatyvių degalų vartojimo ir naujų technologijų taikymo strategiją transporto srityje; ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti bendro Europos dangaus priemones ir taip pagerinti orlaivių ir eismo valdymo operacijų veiksmingumą;
Welcomes the proposed new guidelines for the Trans-European Transport Networks and the importance given to the development of rail corridors for passengers and freight; calls on the Commission to present, as soon as possible, a strategy for the use of alternative fuels and new technologies in transport; encourages the Member States to urgently implement the measures of the Single European Sky and thus improve the efficiency of aircraft and traffic management operations;
ragina Komisiją ir valstybes nares visiškai įgyvendinti aviacijos srities teisės aktus apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje;
Calls on the Commission and the Member States to implement in full the legislation on aviation in the ETS;
ragina Komisiją siūlyti konkrečias priemones ŠESD kiekiui sumažinti ir skatinti didinti efektyvumą naudojant žemės ūkio paskirties žemę, ypač atsižvelgiant į žemės ūkio, kaip maisto gamintojo, vaidmenį; taip pat mano, kad smulkesniems ūkininkams gali prireikti apmokymų bei techninės pagalbos šioje srityje; taip pat ragina Komisiją paspartinti mokslinius tyrimus skirtingų rūšių žemės ūkio veiklos bei veiksmingų su žemės ūkiu susijusių aplinkos apsaugos metodų srityse, atkreipiant tinkamą dėmesį į vyraujančias klimato sąlygas;
Calls on the Commission to propose specific measures to reduce greenhouse gas emissions and promote efficiency gains from the use of agricultural land and reduce the use of fossil fuel based fertilisers, taking particular account of the role of agriculture as producer of food (rather than fuel); is also of the view that smaller-scale farmers may require training and technical assistance in this area; also calls on the Commission to step up research on the functioning of different kinds of agriculture and effective agri-environmental practices, with due respect for prevailing climatic conditions;
mano, kad žemės ūkis yra pakankamai pajėgus svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita, padėti steigti naujas darbo vietas pasitelkiant ekologiškai tvarų augimą; pažymi, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas žemės ūkio sektoriuje yra visiems naudingas, nes didėja ilgalaikis ūkininkų ekonominis ir agronominis gyvybingumas; ragina užtikrinti, kad į BŽŪP būtų įtraukti planiniai tvarios energijos vartojimo rodikliai;
Believes that agriculture is well placed to make a major contribution to tackling climate change and creating new jobs through green growth; notes that greenhouse gas emission reductions in the agricultural sector are a win-win option that can increase farmers' long- term economic and agronomic viability; calls for the CAP to include targets for the use of sustainable energy;
pabrėžia, jog tikimasi, kad vykdant BŽŪP po 2013 m. šis indėlis turėtų padidėti; pripažįsta, kad padidinus gamybos našumą žemės ūkio sektoriuje jau išmetama gerokai mažiau išmetamųjų teršalų; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad per ilgesnį laikotarpį žemės ūkyje esama didelių galimybių mažinti išmetamųjų teršalų kiekį (iki 2050 m. žemės ūkio sektoriuje bus galima sumažinti kitų (ne CO2) šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 42–49 proc., palyginti su 1990 m. išmestu kiekiu), tačiau šios galimybės gali būti laikomos ribotomis, palyginti su kitais sektoriais; pabrėžia, kad atitinkamai prisidėti turi visos šalys, kurios yra pagrindinės teršėjos;
Stresses that the CAP post-2013 is expected to enhance the above contribution; recognises that agriculture has already substantially reduced its emissions through improved production efficiency; notes, however, that, in the long run, the emission-reduction potential of agriculture is substantial (by 2050 the agricultural sector will be able to reduce non-CO2 emissions by between 42 % and 49 % compared to 1990 levels), but could be considered rather limited compared to other sectors; stresses that all the countries that are the main emitters must make an appropriate contribution;
remia BŽŪP ekologiškumo skatinimo funkciją, kuri ES mastu veikia kaip skatinamoji programa, kuria siekiama gerinti maistinių medžiagų, energijos vartojimo ir klimato efektyvumą sutelkiant dėmesį į anglies dioksido sekvestracijos dirvožemyje didinimą, tolesnį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą kiekio mažinimą ir maistinių medžiagų valdymo gerinimą; šios programos tikslai būtų užtikrinti ūkių konkurencingumą ir ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą efektyviau valdant ribotus gamtinius išteklius;
Supports the greening component of the CAP to operate as an EU-wide incentive scheme targeted on enhancing nutrient, energy and climate efficiency by focusing on increasing carbon soil sequestration, further reducing GHG emissions, and improving nutrient management; the aims of this scheme would be to ensure the competitiveness of farms and long-term food security through a more effective management of limited natural resources
ragina taikant BŽŪP įgyvendinti būtinas priemones, įskaitant mokslinių tyrimų finansavimą, priemones švietimo srityje, investicinę pagalbą ir kitas skatinimo iniciatyvas, kurios padėtų ir sudarytų sąlygas naudoti žemės ūkio sektoriaus ir miškų liekanas gaminant tvarią energiją;
Calls for the necessary measures, including research funding, education efforts, investment aid and other incentive-based initiatives, to be implemented under the CAP in order to support and enable the use of agricultural and forestry residue in the production of sustainable energy;
primena, kad taikant geresnius žemės ūkio ir miškininkystės metodus turėtų padidėti sektoriaus galimybės užtikrinti, kad dirvožemis ir miškai sugertų ir išlaikytų CO2; kartu pabrėžia, kad ūkininkai taip pat yra daugumos miškų savininkai; atkreipia dėmesį į ES tikslą mažinti miškų naikinimą pasaulyje, visų pirma besivystančiose šalyse, ir vėliausiai iki 2030 m. sustabdyti pasaulio miškų ploto mažėjimą;
Recalls that improved agricultural and forestry practices should increase the sector's capacity to preserve and sequester carbon in soils and forests; stresses at the same time that most forest owners are also farmers; stresses, furthermore, the EU's goal of curbing the deforestation occurring worldwide, in particular in developing countries, and of halting global forest cover loss by 2030 at the latest;
pabrėžia, kad svarbu parengti tinkamas priemones ir (arba) mechanizmus, kuriuos taikant būtų iš tiesų pripažįstamas finansinis žemės ir miškų ūkio vaidmens absorbuojant anglies dioksidą aspektas;
Emphasises the importance of developing suitable measures and/or mechanisms that enable real financial recognition of the role played by agriculture and forestry in conserving carbon;
pabrėžia, kad tvariai naudojant miškus prisidedama prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo, todėl būtina imtis priemonių, numatytų atsižvelgiant į antrąjį žemės ūkio politikos ramstį, kad miškus būtų galima naudoti ir nepalankiose vietovėse;
Stresses that sustainable use of forests contributes to reducing CO2 emissions, and that it is therefore necessary to take measures under the second agricultural policy pillar to enable forests to be managed even in difficult locations;
pabrėžia, kad ypač didelis dėmesys turi būti skiriamas miško įveisimui kaip vienintelei priemonei, kuria galima natūraliai pagerinti miškų savybę sugerti anglies dioksido daugiau negu jo išskirti, ir kaip medienos šaltiniui, kuris naudojamas bioenergijai;
Stresses that special attention has to be paid to afforestation, as the only natural means of increasing the carbon sink and sources of wood for bioenergy;
ragina parengti ES žemės naudojimo, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės strategiją, užtikrinant šio sektoriaus indėlio mažinant išmetamų teršalų kiekį pastovumą ir naudą aplinkai; ragina valstybes nares plėtoti nacionalinę politiką, siekiant išnaudoti jų atitinkamų žemės naudojimo, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės sektorių taršos mažinimo potencialą, laikantis subsidiarumo principo, nes tai padėtų sukaupti vertingos patirties; pabrėžia poreikį investuoti į saugojimo pajėgumų ir vykdant žemės naudojimo, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės veiklą išmetamų teršalų mokslinius tyrimus;
Calls for a strategy for EU land use, land use change and forestry (LULUCF), ensuring permanence and the environmental integrity of the sector's contribution to emissions reduction, encourages Member States to develop their national policies in order to deliver the mitigation potential of their respective LULUCF sectors, with regard to the principle of subsidiarity, since this could help to obtain valuable experience; underlines the need to invest in scientific research on storage capacity and emissions from LULUCF activities;