natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad ES regionų ekonominis konkurencingumas didele dalimi priklauso nuo to, ar yra pakankamas užimtumo lygis, išsilavinusi ir kvalifikuota darbo jėga, socialinė apsauga ir prieiga prie viešųjų paslaugų; Šiuo atžvilgiu pažymi, kad įgyvendinant sanglaudos politiką teikiama parama socialinei sanglaudai didina šios politikos reikšmę bendram regionų konkurencingumui pasauliniu mastu;
Underlines the fact that the economic competitiveness of the EU regions is closely linked to the existence of adequate levels of employment, educated and skilled workforces, social security and access to public services; notes, in this regard, that the support for social cohesion provided by the cohesion policy increases the importance of this policy in terms of overall regional competitiveness on a global scale;
mano, kad pagal Sutarčių principus sanglaudos politika, kuria siekiama sumažinti regionų vystymosi skirtumus ir parengti juos spręsti ilgalaikes ir trumpalaikes problemas (globalizacija, demografiniai pokyčiai, gyventojų skaičiaus mažėjimas kaimo vietovėse, klimato kaita ir biologinės įvairovės apsauga) atsižvelgiant į konkrečius jų pajėgumus ir trūkumus, akivaizdžiai yra itin svarbi Europos integracijos procesui;
Takes the view that, in accordance with the spirit of the Treaties, a cohesion policy which aims at reducing disparities in levels of development and prepares the regions to meet long-term and short-term challenges (globalisation, demographic change, the depopulation of rural areas, climate change and biodiversity protection), by taking into account their specific strengths and weaknesses, has proved to be essential to the process of European integration;
pabrėžia, kad didinant mokslinių tyrimų, vystymosi ir naujovių diegimo politikos ir sanglaudos politikos sąveiką strategijos „Europa 2020“ uždaviniai gali būti sprendžiami geriau; pabrėžia, kad sanglaudos politikai turi tekti itin svarbus vaidmuo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, nes ši politika skatina struktūrinius pokyčius visoje Europoje ir remia pagrindinius investicijų prioritetus visais lygmenimis – vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu, užtikrindama socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; vis dėlto pažymi, jog nepaisant to, kad sanglaudos politikos prioritetai turėtų būti suderinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais, ji turi likti nepriklausoma politika, kurią įgyvendinant gali būti atsižvelgiama į regioninius ypatumus ir padedama silpniausiems regionams, kuriems labiausiai reikia pagalbos, kad jie išspręstų savo socialines ir ekonomines problemas ir įveiktų gamtines kliūtis bei sumažintų skirtumus; mano, kad užtikrinus jau pradėtų įgyvendinti sanglaudos politikos gairių tęstinumą bus apsaugota mokslinių tyrimų, vystymosi ir naujovių diegimo regioninė dimensija ir sukurtos naujos darbo vietos novatoriškuose sektoriuose;
Points out that, by increasing the synergies between research, development and innovation and cohesion policies, the EU 2020 strategy challenges can be better met; stresses that cohesion policy must play a significant role in the implementation of the EU 2020 strategy, since it stimulates structural change across Europe and supports key investment priorities at all levels, local, regional, national and cross-border, ensuring social, economic and territorial cohesion; points out, however, that, while the priorities of the cohesion policy should be aligned with the EU 2020 objectives, it must remain an independent policy capable of accommodating regional specificities and of supporting the weaker and neediest regions so that they overcome their socio-economic difficulties and natural handicaps and reduce disparities; takes the view that ensuring the continuity of cohesion-policy guidelines already in operation will safeguard the regional dimension of RDI and generate jobs in innovative sectors;
Teritorinė sanglauda – ES politikos poveikio vietos lygmeniu atspindys
Territorial cohesion – a reflection of the local-level impact of EU policies
pritaria Žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos išdėstytoms mintims apie konkurencingumą, kuris priklauso nuo to, kaip plėtojami ryšiai su kitomis teritorijomis siekiant užtikrinti, kad bendri ištekliai būtų naudojami koordinuotai ir darniai tam, kad atsiskleistų ES teritorinei įvairovei būdingas potencialas; todėl pabrėžia, kad sklandus ir koordinuotas transporto paslaugų veikimas, pakankama prieiga prie telekomunikacijų ir, jei reikia, energetikos, sveikatos apsaugos, mokslinių tyrimų, švietimo, aplinkos apsaugos ir infrastruktūros suvienijimas yra pagrindinės tolesnio konkurencingumo skatinimo sąlygos; ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip apibrėžti ir nuosekliai siekti teritorinės sanglaudos;
Endorses the views expressed in the Green Paper on Territorial Cohesion concerning competitiveness, which ‘depends on building links with other territories to ensure that common assets are used in a coordinated and sustainable way’ in order to release the potential inherent in the EU's territorial diversity; stresses, in that connection, that the smooth and coordinated operation of transport services, sufficient access to telecommunications and the pooling, where appropriate, of energy, healthcare, research, education, environmental protection and infrastructure are basic conditions for further boosting competitiveness; calls on the Commission to bring forward concrete proposals for the definition and consistent implementation of the objective of territorial cohesion;
mano, kad valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos sanglaudos politiką, turi vadovautis vietos lygmens požiūriu; pripažįsta, kad valstybių narių regionų vaidmuo skirtingas ir priklauso nuo jų politinės ir administracinės struktūros; reikalauja, kad subsidiarumo principas, koks jis yra apibrėžtas SESV − sustiprintas ir išplėstas, turėtų būti tinkamai taikomas ir kad šiuo programavimo laikotarpiu reikėtų siekti pažangos propaguojant decentralizavimo iki vietos valdžios lygmens principą siekiant pagerinti lėšų panaudojimą; taigi mano, kad regionams vidutiniškai valdant tik 30,5 proc. viso sanglaudos politikai finansuoti skirto biudžeto, o visą kitą valdant centrinėms vyriausybėms, galima sulaukti priešingų rezultatų; todėl mano, kad partnerystės principas ateityje turi būti itin sustiprintas;
Takes the view that the Member States must support a place-based approach to framing and implementing cohesion policy; acknowledges that the role of the regions varies between Member States depending on their political and administrative structure; requests that the principle of subsidiarity, in its strengthened and widened concept as defined in the TFEU, should be duly applied and that improvement should be sought, over the current programming period, by promoting the principle of decentralisation down to local-authority level, with a view to improving the absorption of funds; considers it to be counterproductive, in this context, that regions administer on average only 30.5% of the overall budget allocated to cohesion policy, with the remainder being administered by central governments; considers, therefore, that in future the partnership principle must be significantly strengthened;
pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas yra susijęs su atsakomybės už programas perdavimu, leidžiančiu geriau išnaudoti teritorinio bendradarbiavimo galimybes, ir todėl tam, kad Sąjunga nustatydama konkrečius regioninius ir vietos prioritetus ir naudodama nuoseklias ir į rezultatą orientuotas priemones galėtų siekti visiems bendrų tikslų, reikėtų įgyvendinti daugiapakopio valdymo principus;
Stresses that multi-level governance entails the devolution of responsibility for programmes, allowing for better exploitation of the potential of territorial cooperation, and that, therefore, in order for the Union to be able to pursue common objectives, using coherent and result-oriented measures while establishing specific regional and local priorities, the principles of multi-level governance should be implemented;
Sanglaudos politikos poveikio didinimas siekiant didinti ekonominį konkurencingumą
Maximizing the impact of cohesion policy to increase economic competitiveness
mano, kad partnerystė yra pagrindinis principas siekiant apibrėžti sanglaudos politikos turinį, taip pat turi būti laikomasi požiūrio „iš apačios į viršų“ ir gerinami administraciniai gebėjimai bei programavimo proceso kokybė; mano, kad visi valdymo lygmenys turi atlikti glaudinamąjį, papildantį ir našų vaidmenį didinant ES ekonomikos konkurencingumą; ragina Komisiją aiškiau apibrėžti partnerystės principą siekiant užmegzti tikros partnerystės santykius su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir palengvinti regionų keitimąsi geriausia praktika;
Views partnership as a key principle in the determination of cohesion-policy content, with the ‘bottom-up’ approach enhancing administrative capacities and the quality of the programming process; believes that all levels of government need to play a cohesive, complementary and productive role in boosting the economic competitiveness of the EU; calls on the Commission to give a clearer definition of the partnership principle in order to ensure that real partnerships with regional and local authorities are set up and to facilitate exchanges of best practice between regions;
palankiai vertina Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 pakeitimus, kuriais supaprastinamos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo naudojimo taisyklės, ir siūlo Komisijai dar labiau supaprastinti šias taisykles siekiant užtikrinti, kad jos būtų lankstesnės, bei sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą siekiant, kad valdžios institucijos galėtų laiku spręsti rimtesnes problemas ir turėtų tam užtektinai lėšų; mano, kad viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė gali būti tikra parama papildant vietos ir regionų lygmens pastangas, ir ragina Komisiją pateikti konkrečių viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės stiprinimo pasiūlymų vykdant sanglaudos politiką;
Welcomes the amendment to Council Regulation (EC) No 1083/2006 simplifying the procedures for utilisation of the structural funds and the Cohesion Fund and invites the Commission to continue simplifying such procedures to ensure their flexibility and reduce the administrative burden on funding beneficiaries, so that the authorities can address major challenges in a timely manner and with the appropriate resources; takes the view that public-private partnerships can provide genuine support by supplementing the efforts made at local and regional level, and calls on the Commission to bring forward concrete proposals for the consolidation of public-private partnerships within the framework of cohesion policy;
pabrėžia, kad, siekiant panaikinti skirtumus, svarbu ir toliau teikti pagalbą visų pirma projektams, skirtiems atsiliekantiems regionams, siekiant, kad poveikis, kurio tikimasi šiuo programavimo laikotarpiu, išliktų ir atitiktų pradinius paskaičiavimus; pažymi, kad geresnė prieiga ir infrastruktūra padės vidaus rinkoje atsiliekantiems regionams tapti konkurencingesniais ir tokiu būdu prisidės prie visos ES konkurencingumo pasaulyje; mano, kad nutraukus šią pagalbą sumažėtų teigiamų pradinių rezultatų poveikis;
Stresses the importance, in the interests of eliminating disparities, of continuing to provide support primarily for projects aimed at regions that are lagging behind, so that the impact expected in this programming period can be maintained and will be in line with initial estimates; notes that improving accessibility and infrastructural facilities will help to make those regions which lag behind in the internal market more competitive, and will thus contribute to the external competitiveness of the EU as a whole; takes the view that withdrawing this support would reduce the impact of the positive initial results;
pabrėžia, kad, nors sanglaudos politikoje dėmesys tradiciškai skiriamas labiausiai atsilikusiems regionams, ji skirta visiems Europos regionams, nesvarbu, koks jų išsivystymo lygis; todėl pabrėžia, jog reikia skatinti siekti regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslo; pakartoja, kad tvirta ir gerai finansuojama sanglaudos politika, kuriai skiriamas biudžetas, bent lygiavertis dabartiniam biudžetui tiek absoliučiais skaičiais, tiek santykine išraiška, yra būtina sąlyga siekiant strategijos „ES 2020 m.“ tikslų, kad būtų užtikrinta pažangi, tvari ir integracinė ekonomika ir ES konkurencingumas pasaulyje ir būtų garantuota, kad visi regionai vystytųsi darniai ir būtų pasiekti socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos tikslai;
Stresses that, although cohesion policy traditionally focuses on the least prosperous regions, it concerns all European regions, regardless of their level of development; emphasises, therefore, the need to encourage the objective of regional competitiveness and employment; reiterates that a strong and well financed cohesion policy, with a budget at least equivalent to the current one in both absolute and relative terms, is a precondition for delivering the objectives of the EU 2020 strategy, in order both to secure an intelligent, sustainable and integrative economy, making the EU globally competitive, and to ensure that all regions develop harmoniously, achieving the objective of social, economic and territorial cohesion;
mano, kad BVP ir toliau turi būti pagrindinis kriterijus, kuriuo remiantis būtų nustatoma regionų tinkamumas gauti pagalbą pagal sanglaudos politiką, tuo tarpu kiti apskaičiuojami rodikliai gali būti taip pat naudojami, jeigu įrodoma, kad jie aktualūs, o nacionalinės valdžios institucijos tinkamu sprendimų priėmimo lygmeniu galėtų savo nuožiūra taikyti kitus rodiklius, pagal kuriuos atsižvelgiama į specifines regionų ir miestų ypatybes;
Takes the view that GDP must remain the principal criterion for determining the eligibility of regions for cohesion-policy assistance, while other measurable indicators might be added if proven to be relevant, leaving room for national authorities to apply, at the appropriate level of decision making, other indicators which take into account the specific attributes of regions and cities;
pabrėžia, kad svarbu skiriant lėšas atsižvelgti į specifinius pakrantės, kalnuotų itin atokių regionų, regionų, kuriuose mažėja gyventojų, ar atokių pasienio regionų ir miestų ypatumus; skatina regionus teikti savų regioninių ypatumų panaudojimo iniciatyvas; ragina Komisiją pritaikyti įvairias finansines priemones, kad būtų trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais sukurta pridėtinė vertė ir būtų taip pat atsižvelgiama į ekonomikos ir finansų krizę;
Stresses the importance of taking into account, in the allocation of funds, the specific characteristics of, for example, coastal, mountainous outermost regions, regions suffering from depopulation, or remote border regions and towns; encourages the regions to put forward initiatives for exploiting their regional specificity; calls on the Commission to adapt the various financial instruments so as to create added value in the short and medium term, while also taking into consideration the effects of the economic and financial crisis;
Sanglaudos politika – pagrindinė politika, kuri bus taikoma po 2013 m.
Cohesion policy as a key policy for the post-2013 period
pabrėžia, kad visos ES regionų plėtrai ir teritorinei sanglaudai dėl naudos Europai tenka lemiamas vaidmuo didinant ES ekonominį konkurencingumą ir įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus taikant vietos lygmens požiūrį, kaip vieną iš pagrindinių būdų siekiant pasiekti ekonominę pusiausvyrą;
Emphasises the decisive role which regional development and territorial cohesion throughout Europe play, by virtue of their European added value, in enhancing the economic competitiveness of the EU and meeting the EU 2020 targets, with the place-based approach being one of the main ways of achieving economic balance;
pabrėžia, kad būtina integruota struktūrinių fondų lėšų panaudojimo strategija, nes šie fondai yra svarbi priemonė, padedanti regionams siekti tvaraus augimo, užimtumo ir gerovės;
Stresses the need for an integrated approach to the application of the structural funds as an important means of helping regions to achieve sustainable growth, employment and prosperity;
primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad Europos visuomenės lūkesčiai grindžiami žmonių poreikiais ir ypač noru naudotis atitinkama infrastruktūra ir kokybiškomis viešosiomis paslaugomis, kurios turėtų būti teikiamos teisingai ir kurių kainos būtų prieinamos visiems Europos piliečiams, nepriklausomai nuo jų gyvenamos ir darbo vietos; tvirtina, kad reikia laikytis lygių galimybių principo ir kad būtina, jog neįgaliesiems būtų prieinama visa infrastruktūra ir projektai, finansuojami iš struktūrinių fondų;
Reminds the Commission and the Member States that the expectations of the European public are based on people's needs, and especially on the desire for access to adequate infrastructure and quality public services, which must be provided equitably and at prices affordable by all European citizens regardless of where they live and work; insists that the right to equal opportunities must be respected and stresses the need for disabled access to all infrastructure and projects financed under the structural funds;
pabrėžia faktą, kad dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos atsiranda galimybė panaudoti visą mokslinių tyrimų, vystymosi ir naujovių potencialą bei užtikrinti, kad pagerėtų Europos visuomenės gyvenimo lygis bei padidėtų pasitikėjimas ES; atitinkamai ir suderintai investuojant į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir naujoves turi būti atsižvelgiama į regiono ir miesto pajėgumus ir galimybes bei padedama vystyti pagrindinius sektorius, tokius kaip e. sveikatos, farmacijos, transporto ir logistikos, aplinkos, skaitmeninio turinio, energetikos ir saugumo, taikant institucinės plėtros ir gebėjimų formavimo programas;
Highlights the fact that economic, social and territorial cohesion provides an opportunity to harness the full potential of research, development and innovation and to ensure that the European public have better living standards and greater confidence in the EU; selective and combined investment in research, development and innovation must take into account regional and urban capacities and potential and help to develop key areas such as e-health, pharmaceuticals, transport and logistics, environment, digital content, energy and security, by means of institutional development and capacity-building programmes;
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 ),
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0760 – C7-0398/2010 ),
, ypač į jo 27 punktą,
(IIA of 17 May 2006), and in particular point 27 thereof,
atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. pirmąjį 2011 m. bendrojo biudžeto projekto svarstymą Europos Parlamente Priimti tekstai, P7_TA(2010)0372 .
having regard to its first reading of 20 October 2010 on the 2011 draft general budget Texts adopted, P7_TA(2010)0372 .
atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. taikinimo posėdžio rezultatus,
having regard to the results of the conciliation of 15 November 2010,
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ( A7–0367/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0367/2010 ),
kadangi daugiametėje finansinėje programoje nustatytos viršutinės ribos, ypač 1a išlaidų pakategorei ir 4 išlaidų kategorijai, neleidžia finansuoti ES prioritetų nepakenkiant esamoms priemonėms ir politikos kryptims,
whereas the ceilings of the Multiannual Financial Framework, especially for subheading 1a and heading 4, do not allow the financing of EU priorities without jeopardising the existing instruments and policies,
kadangi abi biudžeto valdymo institucijos taikinimo posėdyje susitarė, jei bus galima pasiekti bendrą susitarimą dėl visų dar neišspręstų klausimų, mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, siekiant kompensuoti papildomus asignavimus nustatytiems šių dviejų išlaidų kategorijų prioritetams,
whereas the two arms of the budgetary authority agreed in conciliation, provided that an overall agreement could be reached on all outstanding issues, to mobilise the Flexibility Instrument to offset the reinforcements for identified priorities under these two headings,
nurodo, kad, nepaisant riboto įsipareigojimų asignavimų didinimo keletui biudžeto eilučių, 1a išlaidų pakategorės ir 4 išlaidų kategorijos viršutinės ribos neleidžia deramai finansuoti keleto Parlamento ir Tarybos patvirtintų prioritetinių sričių;
Notes that, despite contained reinforcements in commitments on a limited number of budget items, the ceilings of subheading 1a and heading 4 do not allow for an adequate financing of selected priorities carried by Parliament and the Council;
primena, kad šios programos labai svarbios Sąjungos pasauliniam vaidmeniui ir Sąjungos ateičiai, nes jos aiškiai stimuliuoja ekonominę veiklą;
Recalls that these programmes are crucial for the future of the Union as they provide a clear impetus for economic activity, and for the Union's role as a global player;
paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and to arrange for its publication in the
kadangi išnagrinėjusios visas galimybes perskirstyti 1a išlaidų pakategorę ir 4 išlaidų kategoriją asignavimus 2010 m. lapkričio 11 d. taikinimo posėdyje abi biudžeto valdymo institucijos susitarė mobilizuoti lankstumo priemonę, siekdamos papildyti finansavimą pagal 2011 m. biudžetą viršijant 1a išlaidų pakategorėje ir 4 išlaidų kategorijoje numatytas viršutines ribas:
Whereas, after having examined all possibilities for re-allocating appropriations under subheading 1a and heading 4, at the conciliation meeting on 11 November 2010, the two arms of the budgetary authority agreed to mobilise the Flexibility Instrument to complement the financing in the 2011 budget, beyond the ceilings of subheading 1a and heading 4, of:
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau − SESV) 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,
having regard to Article 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and to Article 106a of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community,
atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą Priimti tekstai, P7_TA(2010)0086 .
having regard to its resolution of 25 March 2010 on priorities for the 2011 budget Texts adopted, P7_TA(2010)0086 .
atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto Priimti tekstai, P7_TA(2010)0205 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on the mandate for the trilogue on the 2011 draft budget Texts adopted, P7_TA(2010)0205 .
atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl vykstančių derybų dėl 2011 m. biudžeto Priimti tekstai, P7_TA(2010)0433 .
having regard to its resolution of 25 November 2010 on the ongoing negotiations on the 2011 budget Texts adopted, P7_TA(2010)0433 .
atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. surengto trišalio susitikimo biudžeto klausimu rezultatus,
having regard to the conclusions of the budgetary trilogue on 6 December 2010,
atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. priimtą Tarybos poziciją dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos biudžeto projekto (17635/2010 – C7–0411/2010 ),
having regard to the position on the draft budget of the European Union for the financial year 2011 adopted by the Council on 10 December 2010 (17635/2010 – C7-0411/2010 ),
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ( A7–0369/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0369/2010 ),