natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi dėl padidėjusio nehumanitarinių veikėjų įsitraukimo reaguojant į humanitarines krizes kyla didelis pavojus, kad bus supainioti karinės ir humanitarinės veiklos dalyvių vaidmenys ir kad bus ištrintos neutralios, nešališkos ir nepriklausomos humanitarinės pagalbos ribos,
whereas the increasing involvement of non-humanitarian bodies in responding to humanitarian crises carries with it a major risk of confusion between the military and humanitarian roles and blurs the boundaries of neutral, impartial and independent humanitarian aid,
kadangi naujausios Haityje ir Pakistane įvykusios tragedijos vėl parodė, kad reikia veiksmingumo, greitumo, koordinavimo ir matomumo aspektais stiprinti Europos Sąjungos turimas priemones, skirtas reaguoti į nelaimes (humanitarinė pagalba ir Bendrijos civilinės saugos mechanizmas) ir kadangi šios nelaimės dar kartą parodė, jog reikia įsteigti Europos greito reagavimo pajėgas,
whereas the recent tragedies in Haiti and Pakistan demonstrated once again that the tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the Community Civil Protection Mechanism) need to be improved in terms of effectiveness, speed, coordination and visibility and whereas these disasters have highlighted once again the need to create a European rapid reaction capacity,
kadangi bendros humanitarinės aplinkybės pablogėjo, kadangi humanitariniai uždaviniai ir poreikiai yra milžiniški ir būtina dirbti siekiant sustiprinti konsensuso ir jo veiksmų plano įgyvendinimą, taip pat koordinavimą viso pasaulio mastu ir naštos pasidalijimą atsižvelgiant į šalių, kurios turi pajėgumus daug prisidėti prie humanitarinės pagalbos, regioninę atsakomybę,
whereas the humanitarian context worldwide has deteriorated, the scale of the challenges and the humanitarian need is huge and it is essential to work on strengthening implementation of the European Consensus and the associated action plan, as well as worldwide coordination and burden sharing taking into account the regional responsibilities of the countries who have the capacity to be major contributors of humanitarian aid,
kadangi Komisijos biudžetas, skirtas humanitarinėms nelaimėms, ir konkrečiai ECHO generalinio direktorato biudžetas ne tik buvo įšaldytas, bet ir per pastaruosius penkerius metus realiai šiek tiek sumažėjo;
whereas the Commission's budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO, has not merely been frozen, but has fallen slightly in real terms over the last five years,
apgailestauja dėl to, kad Konsensusas dėl humanitarinės pagalbos tebėra pernelyg blogai žinomas kitiems nei humanitarinės pagalbos partneriams, ir prašo, kad šioje srityje būtų teikiamas specifinis mokymas, ypač Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), valstybių narių diplomatams ir karinės veiklos dalyviams;
Considers it regrettable that, outside the humanitarian partners, there is insufficient awareness of the European Consensus on Humanitarian Aid, and calls for the introduction of specific training about the Consensus, particularly for the European External Action Service (EEAS), for diplomats from the Member States and for military bodies;
ragina Sąjungos delegacijas trečiosiose šalyse aktyviai skatinti informuoti valstybių narių atstovybes apie konsensusą ir jo veiksmų planą ir jų įgyvendinimą;
Encourages active promotion by EU delegations in third countries of the dissemination and implementation of the Consensus and of its Action Plan among the representations of the Member States;
ragina Komisiją išnagrinėti galimybę kasmet su ES nacionaliniais parlamentais keistis pažangiąja patirtimi apie tai, kaip jie įgyvendino konsensuso įsipareigojimus;
Calls on the Commission to explore the possibility of a yearly exchange of best practices with EU national Parliaments about their implementation of the Consensus commitments;
taip pat ragina sudaryti realius biudžetus, iš kurių asignavimai veiksmams įvykus gamtos nelaimei ar humanitarinei pagalbai būtų skiriami atsižvelgiant į ankstesnių metų išlaidas;
Calls also for realistic budgets to be drawn up, allocating appropriations for natural disasters or humanitarian action on the basis of repeated experience with spending in previous years;
ragina dėti papildomas pastangas siekiant, kad būtų paspartintas operacijų įvykus gamtos ar kitai nelaimei finansavimas ir būtų supaprastintos sprendimų priėmimo ir leidimų suteikimo procedūros, susijusios su biudžeto vykdymu; pabrėžia, kad Komisijos tarnybos turi glaudžiai bendradarbiauti su EIVT, kad būtų galima užtikrinti greitą pradinį operacijų finansavimą;
Urges that additional efforts be made to speed up the funding of operations following natural and other disasters and the simplification of the decision-making and authorisation procedures for budgetary implementation; stresses the need for the Commission's services to work in close collaboration with the EEAS, so as to make rapid initial funding of the operations possible;
primena, kad labai svarbu ir toliau darniai reaguoti į nelaimes bendrai ir ypač didelį dėmesį skirti vadinamoms užmirštoms krizėms;
Recalls the importance of maintaining a balanced overall response while devoting particular attention to ‘forgotten crises’;
ragina skirti daugiau lėšų ir plėtoti gebėjimus bei išteklius siekiant užtikrinti, kad humanitarinė pagalba ir civilinė sauga išliktų išimtinai civilinės užduotys;
Calls for an increase in funding and the development of capabilities and resources in order to ensure that humanitarian aid and civil protection remain purely civilian tasks;
Humanitariniai principai, tarptautinė humanitarinė teisė ir humanitarinės pagalbos erdvės apsauga
Humanitarian principles, international humanitarian law and protecting the ‘humanitarian space’
dar kartą patvirtina konsensuse išdėstytus humanitarinės pagalbos principus ir tikslus; primena, kad Europos Sąjungos humanitarinė pagalba nėra krizės valdymo priemonė, ir apgailestauja dėl didėjančio humanitarinės pagalbos politizavimo ir jo pasekmių pagarbai humanitarinės pagalbos erdvei;
Reasserts the principles and aims of humanitarian aid contained in the Consensus; emphasises that EU humanitarian aid is not a crisis-management tool and deplores the increasing politicisation of humanitarian aid and its consequences in terms of respect for the ‘humanitarian space’;
laikosi nuomonės, kad vykdant Lisabonos sutartyje numatytus Europos Sąjungos išorės veiksmus reikia gerbti Konsensuse dėl humanitarinės pagalbos nustatytus principus ir priimtus įsipareigojimus ir mano, kad Sąjunga, atsižvelgdama į savo politinę svarbą ir įtaką, kurią ji daro kaip didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja, turėtų ypatingai propaguoti humanitarinius principus;
Takes the view that the external action of the European Union, provided for in the Lisbon Treaty, must respect the principles espoused and commitments given in the Consensus on Humanitarian Aid, and considers that the EU should, in the light of its political weight and its influence as the main international donor, promote humanitarian principles unstintingly;
taip pat ragina, kad karinis ir civilinis personalas bei humanitarinės pagalbos teikėjai, dalyvaujantys reagavimo į nelaimę arba humanitarinės pagalbos operacijose, imtųsi veiksmų vadovaudamiesi neutralumo, nepriklausomumo ir nešališkumo principais;
Calls also for military and civilian personnel, and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations, to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
džiaugiasi, kad 2009 m. gruodžio mėn. pataisytos Europos Sąjungos tarptautinės humanitarinės teisės skatinimo gairės, ir mano, kad Komisija ir valstybės narės turi atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant šias gaires; taip pat tikisi, kad EIVT bus teikiami konkretūs tarptautinės humanitarinės teisės mokymai;
Welcomes the December 2009 review of the EU Guidelines on promoting compliance with international humanitarian law (IHL) and considers that the Commission and the Member States have a major political role to play in their implementation; hopes, also, that specific training in international humanitarian law will be provided at the EEAS;
prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų skirta papildomų lėšų tarptautinės humanitarinės teisės skatinimui ir kad ji teikimo vietoje būtų skleidžiama kariams, jaunimui, politikams ir pilietinei visuomenei;
Asks the Commission to ensure that additional funding is earmarked for promoting IHL and raising awareness of it on the ground – among those who bear arms, among young people and among politicians and civil society;
primena, kad pagal 2003 m. birželio mėnesį patvirtintus humanitarinės pagalbos principus ir pagal šios srities pažangiąją patirtį atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikia skatinti atsiskaityti už reagavimo į humanitarines krizes tarptautiniu mastu veiksmus ir nuolat juos vertinti, taip pat vertinti pagalbos teikėjų veiksmingumą, ir pabrėžia, kad šie vertinimai turi būti aptariami plačiau, ypač su subjektais, dalyvaujančiais teikiant humanitarinę pagalbą;
Recalls that the principles and good practices in the field of humanitarian aid adopted in June 2003 emphasise the need to encourage the rendering of accounts and the regular assessment of international responses to humanitarian crises, including the performance of donors, and stresses that these assessments must be the subject of wider consultation, particularly with humanitarian actors;
Pagalbos kokybė
The quality of aid
primena, kad pagalbos teikimas turi būti grindžiamas tik nustatytais pagalbos poreikiais ir pažeidžiamumo laipsniu, kad pagalbos kokybę ir kiekį, visų pirma, turi lemti pradinis vertinimas, kurį dar reikia pagerinti, ypač pažeidžiamumo kriterijų taikymo aspektu, ypač atsižvelgiant į moterų, vaikų ir neįgalių asmenų grupes;
Points out that the provision of aid must be based solely on identified need and the degree of vulnerability, that the quality and quantity of the aid are determined primarily by an initial evaluation and that the evaluation process needs to be further improved, particularly with regard to the application of vulnerability criteria, especially regarding women, children and disabled groups;
primena, kad tikras ir nuolatinis pagalbos gavėjų įtraukimas ir, jeigu įmanoma, dalyvavimas pagalbos teikimo valdyme – viena pagrindinių sąlygų siekiant teikti kokybišką humanitarinę pagalbą, ypač ilgalaikių krizių atvejais;
Recalls that genuine and continuous involvement – and if possible participation – of beneficiaries in the management of aid is one of the essential conditions for the quality of humanitarian responses, particularly in the case of long-term crises;
primygtinai ragina, kad ištikus gamtos ar žmogaus sukeltai nelaimei teikiant Sąjungos pagalbą turėtų būti siekiama padėti vietos ekonomikai, pavyzdžiui, kuo labiau perkami vietoje ar regione pagaminti maisto produktai, taip pat ūkininkams suteikiamos būtinos medžiagos;
Insists that the EU assistance in the event of natural or man-made disaster should aim at helping the local economy as much as possible, in particular by purchasing locally or regionally produced foodstuffs and providing the necessary materials for farmers;
aktyviai ragina Komisiją tęsti darbą sektorinėse srityse, pvz., maisto, apsaugos, vyrų ir moterų lygybės ir seksualinio smurto, pabėgėlių, grįžtančių asmenų ir asmenų, perkeltų savo šalyje, ir ragina nuosekliai integruoti vyrų ir moterų bei reprodukcinės sveikatos aspektus teikiant humanitarinę pagalbą pirmosios pagalbos sveikatos paslaugų srityje;
Actively encourages the Commission to pursue its work in specific fields such as nutrition, protection, gender and sexual violence, refugees, returnees and IDPs and calls for the issues of gender and reproductive health to be systematically integrated into the emergency healthcare aspect of humanitarian response;
ragina Tarybą konkrečiomis priemonėmis įgyvendinti M. Barnier pranešime išdėstytas rekomendacijas, kad atokiausiais ES regionais neišskirtine tvarka turėtų būti naudojamasi kaip paramos bazėmis siekiant palengvinti išankstinį aprūpinimą svarbiais produktais, pervežimų ir tiekimo technika, nes tai padėtų lengviau pasinaudoti turimais Europos žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais vykdant skubią humanitarinę intervenciją už Europos Sąjungos ribų;
Calls on the Council to work out details of how to act on the recommendation in the Barnier report that the EU's outermost regions should be used, on a non-exclusive basis, as support bases to facilitate the pre-positioning of vital products and logistics, which would make it easier to deploy the available European human and material resources in the event of an urgent humanitarian intervention outside the EU;
skatina Komisiją toliau nagrinėti, kokį neigiamą poveikį gali turėti humanitarinė pagalba toms vietovėms, kuriose ji teikiama, ypač, kaip ji gali destabilizuoti ekonomines ir socialines struktūras ir daryti poveikį gamtinei aplinkai, ir ragina remiantis išvadomis parengti tinkamas strategijas siekiant atsižvelgti į minėtąjį neigiamą poveikį projektų rengimo etape;
Encourages the Commission to continue its thinking about the potential negative impact of humanitarian aid on the areas where it is provided – particularly the possible destabilisation of economic and social structures and the impact on the natural environment – and calls on it to devise appropriate strategies to make it possible to take this impact into account from the project design stage;
Partnerystės įvairovė ir kokybė
Diversity and quality of partnerships
ragina gerbti tarptautinių humanitarinės pagalbos programų finansavimo ir įgyvendinimo sistemos dalyvių įvairovę: Jungtinės Tautos, Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimas, nevyriausybinės organizacijos (NVO), ir ragina stiprinti vietos dalyvių pajėgumus; ragina visus susijusius veikėjus tinkamai koordinuoti veiklą ir keistis informacija,
Calls for respect for the diversity of bodies actively involved in financing and implementing international humanitarian programmes – the UN, the International Red Cross and Red Crescent Movement and NGOs – and encourages efforts to reinforce the capacity of local players; calls for proper coordination and exchange of information between all actors involved;
prašo visų vyriausybinių institucijų atsižvelgti į svarbų NVO vaidmenį renkant privačių rėmėjų lėšas;
Requests all government bodies to respect the important role of NGOs in raising funds through private donations;
pritaria, kad būtų tęsiamos Jungtinių Tautų lygmeniu vykdomos humanitarinės pagalbos reformos, ir ragina stiprinti humanitarinės pagalbos koordinatorių sistemą, skaidriau, atsižvelgiant į konkrečią pagalbos gavėjų padėtį ir lanksčiau naudoti bendras lėšas ir remiantis JT Humanitarinės pagalbos apžvalgoje pateiktomis rekomendacijomis ir stiprinant skaidrumo bei atsiskaitomybės principus pagerinti grupės (sektorinės atsakomybės) metodą, ypač vietos struktūrų ir nevyriausybinių subjektų koordinavimo lygmeniu, taip pat atsižvelgiant į tarpsektorinius aspektus ir koordinuojant grupes;
Supports the pursuit of humanitarian reforms at UN level and calls for the system of humanitarian coordinators to be reinforced; for ‘pooled funds’ to be used in a more transparent, recipient-driven and flexible way; and for improvements in the ‘cluster’-based approach (with regard to sectoral responsibility), based on the UN HRR recommendations and reinforcing the transparency and accountability principles, notably in terms of coordination with local structures and non-state actors, consideration of inter-sectoral aspects and coordination between ‘clusters’;
Koordinavimas tarptautiniu ir Europos lygmenimis
International and European-level coordination
dar kartą patvirtina, kad Jungtinės Tautos, konkrečiai OCHA, atlieka pagrindinį vaidmenį koordinuojant tarptautinę humanitarinę pagalbą;
Reaffirms the core role played by the United Nations, particularly the OCHA, in coordinating international humanitarian action;
palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį įvairių Europos reagavimo į krizes priemonių nuoseklumą, ir džiaugiasi, kad tas pats generalinis direktoratas rūpinsis humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos reikalais; vis dėlto primygtinai reikalauja, kad šių dviejų sričių įgaliojimai, vaidmenys ir ištekliai liktų oficialiai atskirti;
Welcomes initiatives to achieve greater consistency among the various European crisis-response instruments, and the fact that humanitarian aid and civil protection have been placed under the responsibility of a single directorate-general; insists, however, that a formal separation be maintained between the respective remits, roles and resources;
prašo Tarybos ir Komisijos nustatyti tikslias ir skaidrias EIVT ir Komisijos bendradarbiavimo ir koordinavimo valdant didelio masto krizes už Europos Sąjungos teritorijos ribų taisykles, taip pat aktyviai siekti matomumo, kaip ES šiuos išteklius ir gebėjimus naudoja vietoje;
Calls on the Council and the Commission to introduce precise and transparent rules on cooperation and coordination between the EEAS and the Commission in the management of large-scale crises outside the EU; and to work actively regarding EU's visibility of those resources and capabilities used on the field;
primena, kad Europos Sąjungos išorės strategija vaikų teisių klausimais turėtų būti grindžiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, ypač jos 3, 16, 18, 23, 25, 26 ir 29 straipsniuose, ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje bei jos neprivalomuose protokoluose apibrėžtomis vertybėmis ir principais;
Recalls that the European Union's external strategy on children's rights should be based on the values and principles defined in the Universal Declaration of Human Rights, in particular Articles 3, 16, 18, 23, 25, 26 and 29, and the UN Convention on the Rights of the Child and its Optional Protocols;
Oslo gairės – užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių panaudojimo teikiant pagalbą nelaimių atveju gairės; 2007 m. lapkričio mėn.
Oslo Guidelines: Guidelines on the Use of Foreign Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief; November 2007.
primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad humanitarinė pagalba ir civilinė sauga turi būti suprantamos, kaip visiškai civilinės užduotys, ir turi būti įgyvendinamos į tai atsižvelgus;
Reminds the Commission and the Member States that humanitarian aid and civil protection must be regarded as purely civilian tasks and implemented accordingly;
prašo Komisijos imtis informavimo apie humanitarinės pagalbos specifiką veiksmų vykdant Europos Sąjungos išorės politiką ir prašo valstybių narių užtikrinti, kad jų karinės pajėgos gerbtų ir taikytų Jungtinių Tautų gaires; be to, mano, kad karinės veiklos dalyvių ir humanitarinės veiklos dalyvių dialogas būtinas siekiant skatinti tarpusavio supratimą;
Calls on the Commission to undertake awareness-raising activities about the specificity of humanitarian aid as part of EU foreign policy and calls on the Member States to ensure that their armed forces observe and apply the UN guidelines; considers, further, that there is a need for dialogue between military and humanitarian bodies in order to develop mutual understanding;
prašo, kad Komisija pateiktų ryžtingų pasiūlymų dėl teisės aktų siekiant sukurti Europos civilinės saugos pajėgas, grindžiamas dabartinės Bendrijos sistemos gerinimu ir esamų valstybinių išteklių sutelkimu abipusei pagalbai, taip nesudarant didelių papildomų sąnaudų ir naudojantis būdų, išbandytų vykdant parengiamuosius veiksmus, pavyzdžiu; civilinės saugos pajėgos turi būti finansuojamos atskirai nuo pagalbos humanitarinių nelaimių atvejais finansavimo;
Calls on the Commission to bring forward ambitious legislative proposals for the establishment of a European civil protection force, based on optimising the existing Community Civil Protection Mechanism and pooling existing national resources so that no major additional costs will be incurred, and drawing on systems tried and tested during preparatory initiatives; takes the view that civil protection force financing has to be additional to funding for humanitarian emergencies;
mano, kad Europos civilinės saugos pajėgos galėtų pasinaudoti kai kurių valstybių narių įsipareigojimu savanoriškai teikti pagrindinius iš anksto parengtus civilinės saugos modulius, kurie galėtų būti panaudoti prireikus nedelsiant vykdyti Sąjungos veiksmus, kuriuos koordinuotų Stebėsenos ir informacijos centras, taip pat mano, kad daugelį šių nacionaliniu lygiu jau parengtų modulių kontroliuotų valstybės narės ir būdami rezerve jie sudarytų ES civilinės saugos pagrindą, leisiantį reaguoti į nelaimes pačioje Sąjungoje ir už jos ribų;
Considers that the European civil protection force could comprise a commitment by certain Member States to voluntarily make available predetermined essential civil protection modules, which would be ready to intervene immediately for EU operations coordinated by the Monitoring and Information Centre (MIC), and also considers that most of these modules, which are already available at national level, would remain under their control and that the deployment of these modules on a standby basis would form the nucleus of the EU's civil protection to respond to disasters outside and inside the EU;
Nelaimių rizikos mažinimas (NRM) ir klimato kaita
Disaster risk reduction and climate change
džiaugiasi, kad 2009 m. vasario mėn. priimta nauja Europos nelaimių rizikos mažinimo besivystančiose šalyse paramos strategija; taigi primygtinai ragina Komisiją kartu su pagalbą gaunančių šalių nacionalinėmis vyriausybėmis, vietos valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis parengti nelaimių prevencijos ir atsakomųjų veiksmų valdymo pajėgumų programas, taip pat ragina greitai pradėti įgyvendinti šią strategiją;
Welcomes the adoption in February 2009 of a new European strategy to support disaster risk reduction in developing countries; urges the Commission in this respect to develop disaster prevention and response management capacity programmes with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries and calls for the strategy to be implemented swiftly;
prašo dėti dideles pastangas siekiant sistemingiau integruoti NRM aspektą į vystomosios pagalbos ir humanitarinės pagalbos politiką;
Calls for a major effort to ensure that disaster risk reduction is more systematically included as an aspect of development aid and humanitarian aid policies;
skatina žymiai padidinti šiai sričiai skiriamas sumas ir pabrėžia, kad svarbu, jog finansavimas išliktų nedidelio masto siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į aplinkybes ir kad projektai būtų įgyvendinami vietos lygmeniu;
Advocates a substantial increase in the funding allocated to this aspect of policy and stresses the importance of maintaining provision for small-scale funding in order to ensure a context-friendly approach and local ownership of projects;
prašo su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusią darbotvarkę geriau suderinti su NRM veiksmais;
Calls for the agenda on adaptation to climate change to be better coordinated with disaster risk reduction activities;
Skubios pagalbos, reabilitacijos ir vystymosi susiejimas
Linking emergency aid, rehabilitation and development
apgailestauja, kad konkreti pažanga siejant skubią pagalbą, reabilitaciją ir vystymąsi vis dar ribota, nepaisant gausesnių politinių įsipareigojimų, prisiimtų pastaraisiais metais;
Deplores the fact that there has still been little practical progress on linking emergency aid, rehabilitation and development, in spite of the numerous political undertakings given in that regard in recent years;
pabrėžia, kad labai svarbu laiku, remiantis konkrečiais kriterijais ir išsamiai atliktu poreikių vertinimu, pereiti nuo skubios pagalbos prie pagalbos vystymuisi;
Stresses the importance of a timely transition from emergency to development, based on specific criteria and a thoroughly conducted assessment of needs;