natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą.
On a proposal of its committee responsible, Parliament shall appoint its nominee to the panel of seven persons charged with scrutinising the suitability of candidates to hold the office of Judge or Advocate-General of the Court of Justice and the General Court.
jei su Parlamentu nebuvo konsultuotasi dėl tarptautinio susitarimo, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsniuose.
, or where Parliament has not been consulted on an international agreement within the scope of Rule 90 or 91.
sutarties V
V of the
arba jei su Parlamentu nebuvo konsultuotasi dėl tarptautinio susitarimo, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsniuose.
, or where Parliament has not been consulted on an international agreement within the scope of Rule 90 or 91.
129 straipsnis
Rule 129
Tarybos neveikimo padariniai po to, kai buvo pritarta jos bendrajai pozicijai pagal bendradarbiavimo procedūrą
Consequences of the Council failing to act following approval of its common position under the cooperation procedure
Jei per tris mėnesius ar, Tarybai sutinkant, daugiausiai per keturis mėnesius po to, kai remiantis EB sutarties 252 straipsniu Parlamentui perduodama bendroji pozicija, Parlamentas jos nei atmeta, nei pateikia jai pakeitimų, ir jei Taryba nepriima siūlomų teisės aktų vadovaudamasi bendrąja pozicija, Pirmininkas, pasikonsultavęs su komitetu, atsakingu už teisės klausimus, Parlamento vardu gali pateikti ieškinį Tarybai Europos Teisingumo Teisme pagal EB sutarties 232 straipsnį.
If, within three or, with the agreement of the Council, four months of the communication of the common position pursuant to Article 252 of the EC Treaty, Parliament has neither rejected nor amended the position, and the Council fails to adopt the proposed legislation in accordance with the common position, the President may, on behalf of Parliament and after consulting the committee responsible for legal affairs, bring an action against the Council in the Court of Justice under Article 232 of the EC Treaty.
Pirmininkų sueiga skiria Parlamento delegacijos narius į
The Conference of Presidents shall designate members of Parliament's delegation to any
EB sutarties 197 straipsnio
Article 197
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 230 straipsnio
Article 230
Parlamento pirmininkas
Treaty on the Functioning of the European Union
ir Europos Vadovų Tarybos pirmininku
and the President of the European Council
dėl jų kalboms skiriamo laiko.
on appropriate allocation of speaking time for them.
(Ši dalis tapo paskutine 149 straipsnio dalimi.)
(This paragraph shall become the last paragraph of Rule 149.)
asmuo nedelsiant kviečiamas prisiekti Teisingumo Teisme.
shall immediately be called upon to take an oath before the Court of Justice.
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – JTBKKK) ir JTBKKK Kioto protokolą,
having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
atsižvelgdamas į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP13),
having regard to the Bali Action Plan (Decision 1/COP 13),
atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl klimato kaitos, ypač į 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją "2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos" Priimti tekstai, P6_TA(2009)0042 .
having regard to its previous resolutions relating to climate change, and in particular those of 4 February 2009 on "2050: The future begins today – recommendations for the EU's future integrated policy on climate change" Texts adopted, P6_TA(2009)0042 .
ir į 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES strategijos ruošiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje ir tinkamo kovos su klimato kaita politikos finansavimo Priimti tekstai, P6_TA(2009)0121 .
and of 11 March 2009 on "an EU strategy for a comprehensive climate change agreement in Copenhagen and the adequate provision of financing for climate change policy" Texts adopted, P6_TA(2009)0121 .
atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. bendrą Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir ES plėtros politikos komisijos pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos "Europos konsensusas", ypač jo 22, 38, 75, 76 ir 105 punktus OL C 46, 2006 2 24, p.
having regard to the joint statement of 20 December 2005 by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: "The European Consensus" OJ C 46, 24.2.2006, p.
atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių valstybių Pasaulinio klimato kaitos aljanso (toliau – PKKA) sukūrimo Priimti tekstai, P6_TA(2008)0491 .
having regard to its resolution of 21 October 2008 entitled "Building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change" Texts adopted, P6_TA(2008)0491 .
kadangi norint įgyvendinti šį 2 °C tikslą, būtina, kad išsivysčiusios valstybės imtųsi iniciatyvos labai sumažinti savo išmetamą teršalų kiekį, o besivystančios valstybės taip pat prisidėtų prie šio tikslo įgyvendinimo,
whereas in order to meet the 2ºC objective it is necessary for developed countries to take the lead in significantly reducing their emissions, and for developing countries also to contribute to the attainment of that objective,
kadangi besivystančios valstybės yra mažiausiai prisidėjusios prie klimato kaitos sukėlimo, tačiau patiria sunkiausias šios kaitos sukeltas pasekmes; kadangi dėl klimato kaitos kyla pavojus 40 % tarptautinių investicijų, skirtų skurdui mažinti, ir dėl to kyla grėsmė vystomosios veiklos veiksmingumui ir tvarumui; kadangi akivaizdu, kad reikalinga geriau koordinuoti su klimato kaita susijusias iniciatyvas ir vystymosi iniciatyvas, be to, šios iniciatyvos turi viena kitą papildytų ir būti nuoseklios,
whereas developing countries have contributed least to climate change but are facing its severest consequences, and whereas climate change is placing 40 % of international poverty reduction investment at risk, thus threatening the efficacy and sustainability of development work; whereas there is a clear need for greater coordination, complementarity and coherence between climate change and development initiatives,
kadangi klimato kaita gali padidinti galimybę, kad kils konfliktai dėl gamtinių išteklių dėl sumažėjusių žemės ūkio naudmenų, didėjančio vandens trūkumo, miškų naikinimo ar dėl klimato kaitos paveiktos migracijos; kadangi taip pat būtina tinkamai atsižvelgti galimą klimato kaitos poveikį visuomenės sveikatai;
whereas climate change may exacerbate the potential for conflicts over natural resources owing to shrinking arable land, growing water scarcity or deforestation, or due to climate-induced migration; whereas the potential impact on public health should also be taken into account,
kadangi dėl miškų naikinimo pasaulyje išmetama maždaug 20 % visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl ko sparčiai nyksta biologinė įvairovė, o tai kelia didelę grėsmę vystymuisi, ypač neturtingų asmenų pragyvenimui,
whereas deforestation accounts for some 20 % of global greenhouse gas emissions, is a major driver of biodiversity loss and constitutes a serious threat to development and, in particular, to the livelihoods of the poor,
kadangi reikia skirti daug daugiau finansinių išteklių, kad besivystančios valstybės galėtų imtis veiksmų, būtinų sumažinti klimato kaitos poveikį ir prisitaikyti prie jos, taigi reikalingi ištekliai kovai su klimato kaita susijusioms problemoms spręsti prisiimant įsipareigojimus, panašius į įsipareigojimus, kurių reikėjo imtis su dabartine finansų krize susijusioms problemoms spręsti,
whereas significantly increased financial resources are needed to enable the necessary mitigation and adaptation actions to be taken in developing countries, and therefore resources should be made available to tackle climate change with a commitment similar to the commitment that was needed to tackle the current financial crisis,
kadangi daugiausia kovai su klimato kaita pažadėtų lėšų skiriama iš Oficialios vystymosi pagalbos (toliau – OVP) biudžeto, taigi nukreipiamos vystymosi pagalbai skiriamos lėšos ir kyla pavojus, kad nebus pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (toliau – TVT),
whereas most of the money promised for climate change comes from Official Development Assistance (ODA) budgets, thus diverting funds from development assistance and posing a serious threat to poverty reduction and the attainment of the Millennium Development Goals (MDGs),
kadangi privalomas tarptautinis pagrindas nulemtų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą būtinu mastu ir taip pat būtų gauta didelė tiesioginė nauda pasaulio sveikatai; kadangi nesukūrus tokio pagrindo kiltų pavojus padaryti pažangą siekiant TVT tikslų, arba jų nepavyktų pasiekti,
whereas a binding international framework leading to emission reductions on the necessary scale will also produce large, immediate co-benefits for global health, and whereas without such a framework progress towards meeting the MDGs is at risk and could be reversed,
kadangi norint, kad spartėtų naujovių pažanga ir didėtų jų demonstracinės veiklos ir diegimo mastas ir kad visos valstybės galėtų naudotis prieinamomis tvariomis technologijomis, būtini pasauliniai technologiniai pokyčiai ir technologinis bendradarbiavimas,
whereas a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to accelerate the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies,
kadangi veiksmingas energijos vartojimas yra lemiamas išskiriamo CO2 kiekio mažinimo veiksnys, visų pirma atsižvelgus į neseniai priimtą pastatų energinio naudingumo iniciatyvą ir energijos ženklinimo taisykles,
whereas energy efficiency plays a crucial role in limiting CO2 emissions, in particular the recent initiatives on the energy performance of buildings and energy labelling rules,
kadangi patvirtintos ambicingos kovos su klimato kaita priemonės, sukuriant darbo vietas ir didinant ekonominės veiklos mastą, prisidėtų prie dabartinės ekonomikos krizės įveikimo; ir kadangi Tarptautinė energetikos agentūra mano, kad Kopenhagoje būtina sudaryti ambicingą susitarimą, kad dėl krizės atidėtas investicijas būtų galima nukreipti ir jas panaudoti kaip aplinkos apsaugos požiūriu tvarias investicijas,
whereas ambitious climate measures would contribute to solving the current economic crisis through job creation and increased economic activity, and whereas the International Energy Agency considers an ambitious agreement in Copenhagen to be necessary to channel investments delayed by the crisis to environmentally sustainable investments,
kadangi daugelis trečiųjų valstybių jau ėmėsi kovos su klimato kaita priemonių, pvz., nustatydamos išmetamųjų dujų kiekio mažinimo tikslus,
whereas a number of third countries have taken measures to combat climate change, such as emission reduction targets,
kadangi Kopenhagoje būtina sudaryti išsamų susitarimą, siekiant išspręsti anglies dioksido nutekėjimo problemą ir sudaryti vienodas galimybes siekiant 30 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
whereas a comprehensive agreement in Copenhagen is necessary in order to tackle carbon leakage and create a level playing field in the context of the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions,
kadangi siekiant veiksmingai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį reikia laikytis holistinio požiūrio, apimančio gamybos ir transporto sektorius, kuriuose išmetamos šios dujos, be to, į tai reikia atsižvelgti norint sėkmingai pereiti prie tvaraus ekonomikos modelio, pagrįsto principu, kad aplinkos kokybė glaudžiai susijusi su ekonomikos augimu, gerovės kūrimu ir technologine pažanga,
whereas an effective reduction of greenhouse gas emissions requires a holistic approach which covers all emitting sectors of production and mobility and should be considered in the framework of the successful transition towards a sustainable economic model, which provides for environmental quality to go hand in hand with economic growth, wealth creation and technological advancement;
ragina ES toliau plėtoti išorės klimato politiką ir laikytis bendros pozicijos, kad ES per COP 15 ir toliau atliktų lyderės vaidmenį bei neatsisakyti didelių siekių diskusijose su tarptautiniais partneriais siekiant, kad Kopenhagoje būtų sudarytas ambicingas teisiškai privalomas tarptautinis susitarimas ir atitiktų naujausius mokslo pasiekimus bei 2°C tikslą;
Urges the EU to continue to develop an external climate policy and to speak with one voice to maintain its leading role in the negotiations at COP 15, and to maintain a high level of ambition in discussions with its international partners, in order to achieve an ambitious and legally binding international agreement in Copenhagen, in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
pabrėžia, kad iki šių metų pabaigos Kopenhagoje šalys turėtų sudaryti teisiškai privalomą susitarimą dėl pramoninių valstybių klimato kaitos mažinimo tikslų ir finansavimo, bei patvirtintų oficialų procesą, kaip pirmaisiais 2010 m. mėnesiais sudaryti išsamų teisiškai privalomą susitarimą dėl klimato laikotarpiui po 2012 m., kuris įsigaliotų 2013 m. sausio 1 d.;
Emphasises that by the end of this year in Copenhagen, the Parties need to reach a legally binding agreement on industrialised-country mitigation targets and financing and to establish a formal process to achieve a legally binding comprehensive climate agreement in the first few months of 2010, coming into force on 1 January 2013;
ragina visus COP 15 narius – valstybių ir vyriausybių vadovus šį klausimą laikyti prioritetiniu ir imtis šioje srityje politinės iniciatyvos; pabrėžia, jog svarbu, kad šie valstybių ir vyriausybių vadovai patys dalyvautų aukščiausiuoju lygiu rengiamoje COP 15, siekiant išvengti bet kokios galimybės, kad nebus sudarytas susitarimas, pagal kurį būtų prisiimami svarbūs ilgalaikiai nacionaliniai įsipareigojimai, vien dėl to, kad derybose dalyvaujantys asmenys neturėjo reikiamų politinių arba valdžios įgaliojimų;
Calls on the Heads of State or Government of all COP 15 members to give this matter the highest priority and to demonstrate political leadership and stresses the importance of those Heads of State or Government making themselves available to attend the high-level segment of COP 15 to avoid any possibility of an agreement involving significant and long-term national commitments failing to be secured because the negotiators present do not have the political mandate or authority required;
pabrėžia, kad siekiant užtikrinti įsipareigojimų tęstinumą pasibaigus pirmajam Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiui labai svarbu, kad būtų užbaigtos derybos Kopenhagoje norint sudaryti susitarimą laikotarpiui po 2012 m., ir pažymi, kad ir toliau atidėliojant veiksmus pasauliniu lygiu gali susidaryti padėtis, kai ateities kartos nebegalės suvaldyti klimato kaitos;
Stresses that, in order to secure continuing commitments after the Kyoto Protocol first commitment period expires, it is vital for the negotiations on a post-2012 agreement in Copenhagen to be concluded, and points out that further delays in global action might lead to a situation whereby future generations will no longer be able to control climate change;
Įsipareigojimai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
Reduction commitments
pabrėžia, kad tarptautinis susitarimas turėtų būti grindžiamas bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu, pagal kurį pramoninės valstybės imtųsi iniciatyvos mažinti teršalų išmetimą valstybės viduje; vis dėlto mano, kad Kinija, Indija ir Brazilija, atsižvelgiant į jų ekonominę svarbą, turėtų įsipareigoti siekti panašių tikslų, kurių siekia pramoninės valstybės, o kitos sparčiai augančios ekonomikos valstybės, vadovaudamosi Balio veiksmų planu ir siekdamos užtikrinti tvarų vystymąsi, turėtų nacionaliniu lygiu imtis tinkamų klimato kaitos poveikio mažinimo veiksmų, o išsivysčiusios valstybės jas remtų bei sudarytų joms sąlygas, naudodamos priemones, kurias būtų galima įvertinti, nurodyti ataskaitose ir patikrinti, t. y. teiktų technologijas ir finansavimą ir ugdytų šių valstybių gebėjimus, o technologijų perdavimo atveju tinkamai atsižvelgtų į pramoninės nuosavybės teisių apsaugą ir į konkrečius mažiausiai išsivysčiusių valstybių poreikius;
Stresses that the international agreement should be based on the principle of a "common but differentiated responsibility", with the industrialised countries taking the lead in reducing their domestic emissions; takes the view, however, given their economic weight, that China, India and Brazil should commit themselves to targets similar to those of the industrialised countries, whereas other emerging countries should, in accordance with the Bali Action Plan, take nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled, in a measurable, reportable and verifiable manner, by technology, financing and capacity-building from developed countries, having due regard, in technology transfers, to the protection of industrial property rights and to the special needs of the least developed countries;
mano, kad Kopenhagos susitarimas turi jos šalis įpareigoti privalomai mažinti taršą ir jame turi būti tarptautiniu lygiu numatytos sankcijų už įsipareigojimų neįvykdymą sistema (šių sankcijų sistemą dar reikia nustatyti);
Believes the Copenhagen agreement should bind the parties to mandatory reductions and provide for sanctions at international level for non-compliance, their form remaining to be defined;
primena, kad tarptautinis susitarimas turėtų užtikrinti, kad, kaip rekomenduojama Tarptautinės klimato kaitos komisijos 4–joje įvertinimo ataskaitoje, iki 2020 m. išsivysčiusiose valstybėse būtų bendrai sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis procentiniu dydžiu (palyginti su 1990 m. lygiu), kuris būtų artimas viršutinei 25–40 % intervalo ribai, ir kad remiantis naujausių mokslinių tyrimų duomenimis išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį reikia mažinti bent 40 %; ragina siekti, kad šis kiekis būtų mažinamas valstybės viduje; primena, kad ilgalaikis tikslas, kurio siekti įsipareigotų ES ir kitos išsivysčiusios valstybės, turėtų būti siekis 2050 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80 %, palyginti su 1990 m. lygiu; primena, kad pasaulyje šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turėtų pradėti mažėti vėliausiai iki 2015 m.; pabrėžia, kad tarptautiniame susitarime išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turi atitikti 2° C tikslą ir naujausius mokslo pasiekimus; taigi ragina į susitarimą įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų reikalaujama kas penkerius metus atlikti periodines peržiūras, siekiant užtikrinti, kad išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai būtų pakankamai ambicingi, kad būtų pasiektas 2° C tikslas, ir kad šie tikslai atitiktų naujausius mokslo pasiekimus; ragina sukurti pasaulinę išmetamo anglies dioksido apskaitos sistemą;
Recalls that the international agreement should ensure collective reductions in greenhouse gas emissions in the developed countries at the high end of the 25-40 % range for 2020 compared to 1990 levels, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and that recent scientific data indicates that an emission reduction of at least 40 % is required; calls for those reductions to be domestic; recalls that a long-term reduction target should be set for the EU and the other developed countries of at least 80 % by 2050 compared to 1990 levels; recalls that global greenhouse gas emissions should start falling by 2015 at the latest; emphasises the need for the reduction targets agreed in the international agreement to be in line with the 2°C objective and with the latest developments in science; calls, therefore, for regular reviews in the agreement every five years to make sure that the reduction targets are ambitious enough to meet the 2°C objective and that those targets continue to be in line with the latest developments in science; calls for the establishment of a global carbon accounting mechanism;
ragina ES išaiškinti, kokiomis sąlygomis ji sutiktų įsipareigoti dar labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, atsižvelgiant į tai, kad pagal naujausias mokslininkų rekomendacijas raginama įsipareigoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 40 %;
Invites the EU to clarify under which conditions it would increase its reduction commitment, taking into account the fact that the latest scientific recommendations call for a commitment to a 40 % reduction in emissions;
ragina į Kopenhagos susitarimą įtraukti ataskaitų rengimo reikalavimus, pagal kuriuos I priede išvardytos susitarimo šalys privalėtų pateikti veiksmų planus, kuriais siekiama iki 2050 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir kurie atitiktų 2 °C ribą;
Calls for the inclusion of reporting requirements in the Copenhagen agreement under which Annex 1 Parties will have to establish action plans for achieving emission reductions in the period up to 2050 consistent with the 2°C limit;
džiaugiasi tuo, kad Japonija įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti išmetamų dujų kiekį 25 % ir kad iš Kinijos gauti teigiami signalai; atsižvelgdamas į šiuos pokyčius, ragina JAV nustatyti, kad rinkimų kampanijos metu iškelti tikslai taptų privalomi, tuo aiškiai parodant, kad pirmaujančios išsivysčiusios valstybės yra pasiryžusios kovoti su klimato kaita; todėl pabrėžia, jog labai svarbu, kad taip pat dalyvautų ir Indija;
Recognises Japan's commitment to reduce its emissions by 25 % by 2020 and welcomes the positive signals from China; urges, in the light of these developments, the USA to make binding the goals set during the election campaign, thereby giving a strong signal of the resolve of the leading developed countries to take up the fight against climate change; stresses in this regard that it is also extremely important for India to make a contribution;
primena, kad pagal tarptautinį susitarimą taip pat turėtų būti užtikrinta, kad norint užtikrinti 2° C tikslo įgyvendinimą, besivystančių valstybių grupė turi riboti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio augimą, t. y. kad šio kiekio augimas būtų 15–30 % mažesnis negu tuo atveju, jeigu besivystančios valstybės nieko nekeistų;
Recalls that the international agreement should also ensure that developing countries as a group limit the growth of their emissions to 15 to 30 % below "business as usual" in order to ensure that the 2ºC objective is achieved;
pabrėžia, kad I priede nenurodytos valstybės negali būti priskirtos vienam blokui, nes skiriasi jų pajėgumai skirti investicijų siekiant sumažinti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, taip pat jų gebėjimai prisitaikyti prie klimato kaitos;
Stresses that the Non-Annex-I countries cannot be treated as a block, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same;
ragina ES pasiūlyti COP 15 dalyviams parengti bendrą 2050 m. ir vėlesnio laikotarpio viziją;
Calls on the EU to invite the members of the COP 15 to develop a common vision for the year 2050 and beyond;