natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad svarbu įtraukti prisitaikymo aspektus į visas ES politikos kryptis, ypač bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, miškininkystės bei sanglaudos politiką, taip pat į poveikio aplinkai vertinimo teisės aktus, planavimo leidimus ir statybos standartus ir užtikrinti šių priemonių darną taikant ekosistemų atsparumu pagrįstą horizontaliąją ir kelis sektorius apimančią strategiją;
Highlights the importance of mainstreaming adaptation into all EU policies, particularly the common agricultural and fisheries policies, forestry policy and cohesion policy, and into legislation on environmental impact assessment, planning permission and building standards, (and of ensuring the coherence of such measures by means of a horizontal, cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
pabrėžia, kad pagrindinėms veiklos sritims, nustatytoms baltojoje knygoje, turėtų ir toliau būti teikiamas prioritetas, atsižvelgiant į tikėtinus įvairių padarinių Europoje laikotarpius, siekiant, kad turimi ištekliai būtų skiriami veiksmingiau;
Emphasises that the main areas of action identified in the White Paper should be further prioritised according to the timeframe in which different consequences are expected to occur in Europe, in order to channel the available resources more effectively;
pritaria Komisijos požiūriui, kad reikalinga daugiau žinių apie klimato kaitos poveikį, kad mokslinių tyrimų rezultatai galėtų būti platinami kuo didesniu mastu ir galėtų būti parengtos atitinkamos prisitaikymo priemonės;
Shares the Commission's view that more knowledge on climate change impacts is needed, so that the information resulting from research can be disseminated in the widest possible scope and, consequently, appropriate adaptation measures can be developed;
ragina Komisiją ne tik kaupti žinias apie klimato kaitos poveikį skiriant ypatingą dėmesį Europos Sąjungai, bet taip pat perduoti šias žinias besivystančioms ir naujoms pramoninėms šalims, kad jos galėtų jomis pasinaudoti pačios ieškodamos klimato kaitos problemos sprendimo ir veiksmingai panaudotų klimato apsaugos priemonėms skirtas lėšas;
Calls on the Commission not only to develop a knowledge base about the impact of climate change with specific reference to the European Union, but also to pass on that knowledge to developing and industrialising countries so that they can use it in order to devise their own responses to the problem of climate change and make effective use of funding for climate protection measures;
pabrėžia, kad mokslinių tyrimų pastangos turėtų būti sustiprintos vykdant dabartinę Septintąją bendrąją programą ir būsimas mokslinių tyrimų bendrąsias programas, kad būtų užpildytos egzistuojančios žinių spragos, susijusios su pavojais (praeities ir tikėtinomis ateities gaivalinėmis nelaimėmis) ir kitais atitinkamais veiksniais, kaip antai socialiniai ir ekonominiai pokyčiai (dabartinis ir būsimas rizikos turto geografinis pasiskirstymas) tam tikrose vietose ir tam tikru laiku, bei parengta išlaidų ir naudos, susijusios su prisitaikymo prie klimato kaitos poveikio priemonėmis, ir jų atitinkamo indėlio mažinant klimato keliamą pavojų ar pažeidžiamumą dėl jo įvertinimo tvarka ir metodai, taip pat pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama moksliniams tyrimams ir technologijų vystymo finansavimui valstybėse, kurios patiria didelių prisitaikymo prie klimato kaitos išlaidų;
Emphasises that research efforts should be strengthened, within the framework of the current Seventh Framework Programme and future research framework programmes, in order to address existing knowledge gaps in relation to hazards (past and likely future weather-related disasters) and other relevant factors such as socio-economic developments (current and future geographical distribution of assets at risk) in specific places and at specific times, and to develop modalities and techniques for assessing the costs and benefits of measures for adaptation to the impacts of climate change and their respective contribution to reducing exposure or vulnerability to climatic risks, and that priority should be given to conducting research and financing technological development in states incurring high adaptation costs;
atsižvelgdamas į tai, kad yra įvairių Bendrijos klimato scenarijų, mano, kad pažeidžiamumo rodikliai turėtų būti parengti skubiai, ir pabrėžia tolesnių mokslinių tyrimų, susijusių su atitinkamu modeliavimu nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, poreikį, taip pat būtinybę apibrėžti prisitaikymo pajėgumus visoje ES teritorijoje; todėl ragina Europos aplinkos agentūrą (EAA) parengti ataskaitas, kuriose būtų išnagrinėta, kokią riziką klimato kaita kelia pažeidžiamiausiems Europos regionams, ir nustatyti prisitaikymo poreikius, kliūtis, laikotarpius, galimybes, politikos lygmenis ir pasirinktis, siekiant nustatyti prisitaikymo praktikos politines gaires ir regionų bei vietos suinteresuotosioms šalims padėti parengti tvirtas prisitaikymo strategijas;
Takes the view that vulnerability indicators should be drawn up as a matter of urgency, given the diverse range of climate scenarios within the Community, and underlines the need for further research into appropriate modelling at national, regional and local levels, as well as the need to define adaptive capacity across the territory of the EU; urges the EEA, therefore, to produce reports analysing the risks that climate change presents to Europe's most vulnerable regions, identifying needs, constraints, timeframes, opportunities, policy levels and options for adaptation, in order to extract policy guidance on adaptation practice and to assist regional and local stakeholders in developing robust adaptation strategies;
vis dėlto primena, kad su klimato kaitos padariniais susijęs neaiškumas yra neatskiriama problemos dalis, ir sprendimai šioje srityje kartais turės būti priimti nelaukiant mokslinio tikrumo, vadovaujantis atsargumo metodu;
Recalls, however, that uncertainty about the impact of climate change is part and parcel of the problem, and that decisions in this area will sometimes have to be taken without waiting for scientific certainty, in accordance with a precautionary approach;
laikosi nuomonės, kad būtina numatyti finansavimą klimato tyrimams, kurie būtų veiksmingiau vykdomi Europos lygmeniu ir kurie suteiktų tvirtą pagrindą rengti prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;
Is of the opinion that it is necessary to earmark funding for climate research, which can be done more effectively at European level and will provide a sound basis for developing climate change adaptation policies;
ragina Komisiją visoms viešoms ir privačioms suinteresuotosioms šalims užtikrinti lengvą prieigą prie išsamių duomenų (įskaitant metaduomenis, kuriais aprašoma duomenų rinkinių metodika); mano, kad klimato kaitos duomenys turėtų būti laikomi tarnaujančiais visuomenės gerovei, todėl, vadovaujantis INSPIRE direktyvos 14 straipsniu, visuomenė turėtų turėti galimybę jais naudotis nemokamai arba už mokestį, kuris padengia duomenų rinkinių priežiūros ir atitinkamo naudojimosi duomenų paslaugomis išlaidas;
Encourages the Commission to ensure easy access to detailed data (including metadata describing the dataset methodologies) for all public and private stakeholders; takes the view that climate change data should be considered to be a public good and thus, in line with Article 14 of the INSPIRE Directive, be made available to the public free of charge or at a charge that covers the cost of maintaining datasets and the corresponding data services;
pabrėžia, kad būtina sukurti vietos ir regioninių prisitaikymo prie klimato kaitos iniciatyvų tinklą ir visoje Europoje dalytis patirtimi; pabrėžia, kad pažangiausių sprendimų nustatymas gali duoti papildomos naudos rengiant ES strategiją;
Emphasises the need to develop a network of local and regional climate change adaptation initiatives and to exchange experience on a Europe-wide basis; points out that identifying best practice solutions can generate added value for the EU strategy;
pabrėžia, kad svarbu taikyti dalyvaujamuosius mokslinių tyrimų metodus, kuriuos raginama taikyti programoje „Mokslas ir visuomenė“, vykdomoje pagal ES 7–ąją bendrąją mokslinių tyrimų programą, nes jie kartu su bendruomenėmis ir vietos valdžios institucijomis padeda bendrai kaupti žinias, skirtas nustatyti geriausias prisitaikymo regionų ir vietos lygmeniu strategijas bei užtikrinti geriausią žinių sklaidą;
Emphasises the relevance of participatory research methods such as those encouraged within the ‘Science in Society’ programme under the EU's 7th research framework programme, which facilitate joint knowledge-building in conjunction with communities and local authorities with a view to determining the best adaptation strategies at regional and local levels and ensuring better dissemination of knowledge;
palankiai vertina baltojoje knygoje išdėstytą pasiūlymą sukurti keitimosi informacija sistemą; tikisi, kad ši sistema pradės veikti 2011 m. ir kad iki to laiko bus parengti modeliai ir prognozavimo priemonės;
Welcomes the White Paper's suggestion that a mechanism be established for sharing information; hopes that this will be operational by 2011, and that models and prediction tools will also have been developed by then;
pabrėžia per palydovus teikiamų paslaugų svarbą, būtent tuomet, kai stichinių nelaimių atvejais tenka vykdyti gelbėjimo veiklą; ragina visus susijusius subjektus užtikrinti, kad GMES veiktų visu pajėgumu kuo skubiau;
Emphasises the importance of satellite-based services, notably for rescue activities in the event of natural disasters; calls on all those involved to make GMES fully operational as soon as possible;
pabrėžia, kad svarbu patvirtinti kelis sektorius apimantį metodą, pagrįstą ekosistemų atsparumu, buveinių ir biologinės įvairovės apsauga ir ekosistemų teikiamomis paslaugomis, ir užtikrinti priemonių, kurių turi būti imamasi vykdant visų atitinkamų sektorių politiką, bendrą sąveiką ir darną;
Emphasises the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience, habitat and biodiversity protection and the services provided by ecosystems, and to ensure synergy and coherence among the measures to be taken as part of all relevant sector-specific policies;
yra ypač susirūpinęs dėl vandens, vieno svarbiausių mūsų planetos išteklių, nes klimato kaita turės didelį poveikį vandens, visų pirma, geriamojo, kiekybei ir kokybei;
Is particularly concerned about water, one of the primary resources on our planet, as climate change will have a significant impact on the quantity and the quality of water, especially drinking water;
pabrėžia, kad ES turi veiksmingiau valdyti savo vandens išteklius, t. y. taikyti tvarų dvejopą metodą – stiprinti išteklių potencialą ir aktyviai mažinti paklausą ir gyventojų daromus nuostolius – ir vykdyti socialinę ir ekonominę veiklą;
Stresses that the EU must manage its water resources more effectively through a sustainable twin-track approach – enhancing the resource's potential and actively reducing demand and wastage on the part of the population – and socio-economic activities;
pabrėžia, kad svarbu visiškai įtraukti prisitaikymo aspektą į upių baseino valdymo planus, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 30 d. parengtomis gairėmis;
Emphasises the importance of fully integrating adaptation into the River Basin Management Plans in line with the guidelines issued on 30 November 2009;
pabrėžia aktyvaus Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) OL L 327, 2000 12 22, p.
Emphasises the importance of ensuring active implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC) OJ L 327, 22.12.2000, p.
įgyvendinimo ir upių baseino valdymo planų veiksmingumo svarbą, ypač kai jūrų baseinai apima kelias valstybes, taip pat regionuose, kuriuose vandens stygius pasieks kritinį lygį ir (arba) kuriuose dažnėja potvyniai;
and the effectiveness of River Basin Management Plans, especially in the case of cross-border basins and in regions where water stress will reach a critical level and/or where the frequency of floods is increasing;
pabrėžia Potvynių direktyvos, kurioje numatytas visapusiškas dėl klimato kaitos padidėjusios potvynių rizikos vertinimo ir stebėsenos mechanizmas ir rengiami prisitaikymo metodai, įgyvendinimo svarbą, taip pat naudą, kurią kontroliuojant potvynius ir mažinant jų poveikį gali teikti atspari aplinka ir ekosistemos;
Stresses the importance of the implementation of the Floods Directive which provides a comprehensive mechanism for assessing and monitoring increased risks of flooding due to climate change and for developing adaptation approaches, along with the benefits of a resilient environment and resilient ecosystems when it comes to monitoring and minimising the impact of floods;
pabrėžia būtinybę stiprinti žemės ūkio ekologinės sistemos atsparumą tvariau naudojant gamtinius išteklius, ypač vandenį ir dirvožemį, aktyviai raginant atsisakyti netvarios praktikos ir nesodinti javų rūšių, kurios yra netinkamos dėl sunaudojamo vandens kiekio, ir dažniau naudojantis tų pačių rūšių ar tarprūšine biologine įvairove, kai reikia rinktis sėklas ir gyvūnų rūšis;
Emphasises the need to enhance resilience of the agricultural ecosystems by more sustainable use of natural resources, in particular of water and soil, by actively discouraging unsustainable practices and the planting of crop types that are not suitable because of their water consumption and by making greater use of intra- and inter-species biodiversity when it comes to seeds and animal breeds;
mano, kad bendroji žemės ūkio politika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant prisitaikymo ir kad ją vykdant turi būti plėtojamas labiau ekosistemomis pagrįstas požiūris į žemės ūkį, saugant ir stiprinant biologinės įvairovės ir kitų ekosistemos paslaugų išsaugojimo rezultatus, įskaitant dirvožemio apsaugą, potvynių vandens kokybę ir kraštovaizdžių ekologinį ryšį, taip pat mano, jog tvaraus ūkininkavimo būdų taikymas duos didelės naudos dirvožemio išsaugojimui, vandentvarkai, biologinės įvairovės išsaugojimui ir ekosistemų atsparumui;
Considers that the common agricultural policy has a central role to play in contributing to adaptation, and that it needs to develop a more ecosystem-based approach to agriculture, protecting and enhancing the delivery of biodiversity conservation and other ecosystem services, including soil conservation, floodwater quality and ecological connectivity across landscapes, and that the introduction of sustainable farming practices will have major benefits for soil conservation, water management, biodiversity conservation and ecosystem resilience;
pabrėžia, kad į ES miškų apsaugos priemones turės būti įtrauktas prisitaikymo aspektas, nes miškų ekosistemas labai paveiks klimato kaita ir gaisrų pavojus taps didesnis;
Emphasises that EU measures to protect forests will have to incorporate adaptation, since forest ecosystems will be deeply affected by climate change and there will be a greater risk of fires;
pritaria Komisijos pasiūlymams atnaujinti ES miškininkystės strategiją; ragina Komisiją nedelsiant pradėti diskusijas dėl miškų apsaugos;
Welcomes the Commission's proposals to update the EU's forestry strategy; urges the Commission to launch a debate on forest protection as soon as possible;
ragina Komisiją ir valstybes nares, apželdinant miškais Viduržemio jūros šalis, pradėti taikyti agrarinės miškininkystės priemones, nes tai yra ekonomiškai veiksmingas būdas teikti pagrindines ekosistemų paslaugas;
Calls on the Commission and the Member States to introduce agroforestry measures for the afforestation of Mediterranean countries as a cost-effective way to provide basic ecosystem services;
reiškia susirūpinimą, kad pastaraisiais metais Europoje kilo gaisrų, sunaikinusių daugiau negu 400 000 hektarų miško per metus, o to priežastis – didėjantis kėlimasis iš kaimų ir tradicinės veiklos atsisakymas, nepakankama miškų priežiūra, didelės išlaidos, skirtos miškams, kuriuose auga tik vienos rūšies medžiai, netinkamų medžių rūšių sodinimas ir tinkamos prevencijos politikos nebuvimas bei nepakankamai griežtos bausmės tyčinio miškų padegimo atveju, taip pat netinkamas teisės aktų, draudžiančių neteisėtas statybas ir užtikrinančių miškų atželdinimą, įgyvendinimas; pažymi, kad vykstant tokio masto gaisrams, ypač Pietų Europoje, miškai negali atželti, o tai turi didelių ekologinių padarinių ir daro ekonominį ir socialinį poveikį; taip pat pažymi, kad dėl neįprastų oro sąlygų 2007 m. kilo dar daugiau ypatingai didelių gaisrų, ir tikėtina, kad šis reiškinys ateinančiais metais kartosis dažniau; be to, pažymi, kad bent jau ateinančius 30 metų klimato atšilimas didės ir tai pirmiausia galėtų paveikti tam tikrus regionus, kurie ypatingai pažeidžiami klimato kaitos;
Expresses its concern that in recent years Europe has suffered from fires destroying more than 400 000 hectares of forest per year, caused by the progressive abandonment of the countryside and its traditional activities, inadequate forest maintenance, the existence of large expanses of forest consisting of a single tree species, the planting of unsuitable tree varieties, the absence of a proper prevention policy and insufficiently severe penalties where fires are started deliberately, together with the inadequate implementation of laws prohibiting illegal building and ensuring reafforestation; notes that with fires occurring on this scale, especially in southern Europe, forests are unable to regenerate, and that this has serious ecological consequences and economic and social effects; also notes that the unusual weather conditions experienced in 2007 exacerbated the phenomenon of mega-fires, something which is likely to recur more often in years to come; further notes that global warming will increase over the next 30 years at least, and that this could primarily affect specific regions particularly vulnerable to climate change;
ragina Komisiją savo pasiūlyme dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų plano prioritetą teikti sausros ir miškų gaisrų prevencijai bei kovai su jais, ypatingą dėmesį skiriant Pietų Europai, kaip siūlė Parlamentas savo rezoliucijoje dėl miškų gaisrų 2009 m. vasarą;
Urges the Commission, in its proposal for an EU action plan for adapting to climate change, to prioritise the prevention and combating of droughts and forest fires, with an emphasis on southern Europe, as suggested by Parliament in its resolution on forest fires in the summer of 2009;
ragina Komisiją pateikti rekomendacijų, kaip reikėtų pritaikyti nacionalines civilinės saugos sistemas siekiant spręsti klimato kaitos poveikio klausimą; ypač ragina Komisiją imtis veiksmų, kad būtų išplėstos ES kovos su miškų gaisrais taktinės rezervo pajėgos – padidinti ištekliai ir pajėgumai;
Calls on the Commission to put forward recommendations on ways of adapting national civil protection systems to cope with the impact of climate change; particularly urges the Commission to take action to expand the European Forest Fire Tactical Reserve in terms of resources and capacity;
rekomenduoja, kad Komisija parengtų mokslinių tyrimų programas, skirtas ištirti, kaip miškai reaguoja į didesnį CO2 lygį, aukštesnę temperatūrą ir sausrą;
Recommends that the Commission draw up research programmes to investigate the reaction of forests to higher levels of CO2, higher temperatures and drought;
rekomenduoja, kad Komisija parengtų mokslinių tyrimų programas, skirtas plėtoti naujus paveiktų ekosistemų miškotvarkos metodus, siekiant prisitaikyti prie naujų aplinkybių, kurios susidaro dėl klimato kaitos;
Recommends that the Commission draw up research programmes to develop new techniques for the forest management of affected ecosystems in view of the new circumstances being created by climate change;
ragina apsvarstyti galimybes kurti alternatyvias žvejybos valdymo sistemas ir mažinti kai kurių Europos laivyno dalių pajėgumus, siekiant pereiti prie tausios žuvininkystės ir akvakultūros metodų;
Calls for consideration to be given to alternative fisheries management systems and to reducing the capacity of some segments of the European fleet, with the aim of establishing sustainable fishing and aquaculture practices;
ragina Komisiją atlikti tyrimus, skirtus žaliųjų dumblių reiškiniui ir poveikiui, kurį jie daro žuvininkystės pramonei, įvertinti; be to, ragina ištirti, kokį poveikį vandenyno srovių judėjimo pasikeitimas, kuris vyksta dėl klimato atšilimo, daro tam tikrų jūros organizmų rūšių judėjimui;
Calls on the Commission to carry out studies designed to assess the phenomenon of green algae and their impact on the fishing industry; calls, further, for a study to be carried out on how changes in currents as a result of climate warming influence the movements of certain marine species;
primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad atsižvelgiant į platesnį integruotos jūrų politikos kontekstą būtų sustiprintos ir įgyvendintos integruoto pakrančių zonų valdymo rekomendacijos susiejant visas jūros ir vandenynų sektorių politikos sritis;
Strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations are reinforced and implemented in the wider context of the Integrated Maritime Policy, bringing together all the sectoral policies relating to the sea and the oceans;
ragina Komisiją užtikrinti, kad į Bendrijos poziciją tarptautinėse derybose žuvininkystės ir jūros aplinkos klausimais, ypač derantis dėl žuvininkystės partnerystės susitarimų ir su RŽO, būtų įtraukti prisitaikymo skatinant ekosistemų atsparumą aspektai;
Urges the Commission to ensure that adaptation through ecosystem resilience is mainstreamed when it comes to the Community's position in the context of international negotiations on fishing and the marine environment, and most notably in the context of Fisheries Partnership Agreements and RFOs;
ragina Komisiją aktyviai dalyvauti steigiant „mėlynosios anglies fondą“ pagal JTBKKK; pabrėžia, kad vykdant šio fondo veiklą turi būti apsvarstytos galimybės nustatyti finansines ir koordinavimo priemones pakrančių ir jūrų ekosistemų ir vandenynų angles dioksido valdymui ir apsaugai – tai būtų pasaulinės jūrų planavimo strategijos dalis;
Calls on the Commission to participate actively in the establishment of a ‘blue carbon fund’ in the context of the UNFCC; stresses that such a fund should explore financial and coordination mechanisms for the protection and management of coastal and marine ecosystems and ocean carbon, as part of a global strategy for marine planning;
laikosi nuomonės, kad ne tik dirvožemis daro didelę įtaką klimato kaitai, bet ir pati klimato kaita gali lemti didelę dirvožemio degradaciją arba eroziją;
Takes the view that not only does soil have a strong impact on climate change, but that climate change itself can result in severe soil degradation or erosion;
pripažįsta, kad dirvožemio degradacijos priežastys ir poveikis pirmiausia yra vietiniai ir regioniniai, todėl turėtų būti laikomasi subsidiarumo principo; ragina valstybes nares, kurios neturi dirvožemio apsaugos teisės aktų, prisiimti savo atsakomybę;
Recognises that soil degradation has primarily local and regional causes and impacts, and that the principle of subsidiarity should consequently be respected; urges those Member States without soil protection legislation to shoulder their responsibilities;
mano, kad pakrančių ir salų zonoms turėtų būti taikomos prioritetinės prisitaikymo priemonės, nes šios zonos yra ypatingai pažeidžiamos klimato kaitos padarinių ir tankiai apgyvendintos – tai itin svarbu ekonominiu požiūriu;
Takes the view that coastal and island areas should be eligible for priority adaptation measures, given that they are particularly vulnerable to the effects of climate change and are densely populated, and that the economic stakes are very high;