natgillin/translations-raw huggingface dataset:
labai pritaria darbo rinkos politikai, kuria skatinamas visų asmenų patekimas į darbo rinką ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis; ragina valstybes nares ir socialinius partnerius siekti naujoviškų susitarimų, kad visi žmonės turėtų darbą; be kita ko, pritaria, kad būtų sumažinti socialiniai mokesčiai mažesnėms pajamoms siekiant skatinti mažiau kvalifikuotų darbuotojų užimtumą ir kad būtų taikomi naujoviški sprendimai (pvz., taikomos sistemos, kuriomis būtų iš dalies subsidijuojamos namų ūkių ir vaikų priežiūros darbuotojų socialinio draudimo įmokos (angl. „service cheques“) ir kuriomis būtų padedama labiausiai pažeidžiamiems darbuotojams gauti darbus, teikiant subsidijas), kurie jau sėkmingai pradėti taikyti kai kuriose ES šalyse; tikisi šioje srityje keistis pažangiąja patirtimi;
Strongly advocates a labour market policy that encourages labour market access for all and promotes lifelong learning; calls on the Member States and the social partners to reach innovative agreements to keep people employed; supports, inter alia, the reduction of social charges on lower incomes to promote the employability of lower-skilled workers and the introduction of innovative solutions (e.g. service cheques for household and child care, hire subsidies for vulnerable groups), which have already been successfully pioneered in some Member States; expects exchanges of best practices in this respect;
pabrėžia, kad neišvengiamai reikia didinti vartotojų apsaugos taisyklių efektyvumą, kad būtų patenkinti ES piliečių lūkesčiai, ypač susiję su finansiniais produktais; ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis būtų remiami labiausiai nuo finansinės krizės nukentėję asmenys;
Stresses the indispensable need to strengthen the effectiveness of consumer protection rules in order to respond to the strong expectations of EU citizens, in particular with regard to financial products; encourages Member States to establish policies which support the most severely hit victims of the financial crisis;
pažymi, kad kai kurios valstybės narės parengė minimalaus atlyginimo koncepciją; siūlo, kad ir kitos valstybės narės išnagrinėtų šią patirtį ir ja pasinaudotų; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų;
Notes that some Member States have introduced the concept of a minimum wage; suggests that other Member States might benefit from studying their experience; calls on the Member States to safeguard the preconditions for social and economic participation for all and, in particular, to provide for regulations on such matters as minimum wages or other legal and generally binding arrangements or through collective agreements in accordance with national traditions that enable full-time workers to make a decent living from their earnings;
mano, kad finansinė krizė sudaro galimybes atlikti reikalingas reformas, didžiausią dėmesį skiriant patikimiems pagrindiniams ekonomikos principams nuo tinkamų investicijų į švietimą ir įgūdžių įgijimą iki viešųjų finansų kokybės ir aplinkos, kurioje būtų skatinamos naujovės ir darbo vietų kūrimas; mano, kad tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas ES vis labiau priklauso nuo pažangos ir naujovių, kaip pagrindinių Europos konkurencingumo variklių;
Believes the financial crisis provides the opportunity for necessary reforms, with an emphasis on sound economic fundamentals, ranging from appropriate investment in education and skills to quality in public finances and an environment that nurtures innovation and job creation; considers that sustainable growth and job creation in the EU increasingly depends on excellence and innovation as the main drivers of European competitiveness;
ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares imtis skubių priemonių augimui ir darbo vietoms skatinti bei paklausai ir vartotojų pasitikėjimui didinti; mano, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, itin svarbu parengti pažangiojo augimo iniciatyvą, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas Lisabonos tikslams, pvz., investicijoms į vadinamąjį žinių trikampį (kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės), ekologines technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, tvarią infrastruktūrą ir ryšių technologijas; atkreipia dėmesį į sinerginį tokios iniciatyvos poveikį būsimo konkurencingumo, darbo rinkos ir aplinkos bei išteklių apsaugos atžvilgiu;
Calls on the European Union and its Member States to take swift action in order to promote growth and jobs and to strengthen demand and consumer confidence; considers a smart growth initiative focusing on the Lisbon targets such as investments in the ‘knowledge triangle’ (comprising education, research and innovation), green technologies, energy efficiency, sustainable infrastructures and communication technologies to be essential in this context; underlines the synergy effects of such an initiative with regard to future competitiveness, the labour market and the protection of the environment and resources;
pabrėžia, kad valstybės narės turėtų tęsti darbo rinkų reformas, siekdamos sukurti daugiau darbo vietų, ir toliau pertvarkyti švietimo sistemas, kad padėtų kelti kvalifikaciją; mano, kad valstybės narės taip pat turėtų toliau dėti pastangas ir daugiau investuoti į švietimą bei taip skatinti produktyvumo augimą; be to, pabrėžia, kad norint įgyvendinti naujovių ir jų platinimo uždavinius, taip pat užtikrinti darbo jėgos galimybes įsidarbinti bei jos lankstumą turi būti tobulinamas švietimas ir mokymas, taip pat mokymasis visą gyvenimą; vis dėlto, akivaizdu, kad Europoje investicijos į žmogiškąjį kapitalą vis dar nepakankamos kuriant žinių ekonomiką;
Stresses that Member States should continue the reform of labour markets to create more jobs and education systems in order to help raise skill levels, considers that Member States should also continue efforts to encourage productivity growth through more investment in education; stresses also that meeting the challenges of innovation and its dissemination as well as ensuring the labour force’s employability and flexibility requires improved education and training, as well as lifelong learning; points out, however, that the current investment in human capital in Europe is still clearly inadequate for a 'knowledge-intensive' economy;
pabrėžia, kad dabartinė krizė neturi tapti pretekstu atidėti labai reikalingą išlaidų perorientavimą į investicijas ekologiniams klausimams spręsti, o turėtų būti suprantama kaip papildoma paskata toliau siekti itin reikalingo pramonės ekologiškumo; įsitikinęs, kad klimato kaitos problemos sprendimo ekonominis aspektas aiškus ir kad imantis bet kokių priemonių atidėti reikalingus veiksmus išlaidos galų gale dar labiau padidės;
Underlines that the current crisis must not be used as a pretext to delay a much needed reorientation of spending towards 'green' investments, but should rather be understood as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of the industry; is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs;
ragina valstybes nares persvarstyti savo biudžetus ir investuoti į pažangiojo augimo projektus, kartu visapusiškai pasinaudojant persvarstytu Stabilumo ir augimo paktu;
Calls on the Member States to revise their budgets and to invest in smart growth projects, thereby making full use of the revised Stability and Growth Pact;
pabrėžia, kad įvairių valstybių narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi; todėl pabrėžia, kad būtinas efektyvesnis koordinavimas ir tobulesnis valdymas ir kad tai dar labiau reikalinga krizės laikais; atkreipia dėmesį, kad labiausiai aktyvesnio bendradarbiavimo reikia euro zonoje; atkreipia dėmesį į savo rezoliucijoje dėl EPS@10 pateiktas rekomendacijas;
Underlines that Member States’ economies are highly interdependent; stresses therefore the need for more effective coordination and improved governance, which is even more pressing in times of crisis; points out that the argument for more cooperation is strongest in the euro area; refers to its recommendations in the framework of the EMU@10 resolution in this context;
Europos veiksmų apimtis
Europe's scope for action
pabrėžia būtinybę sustiprinti Europos ir nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų socialinį aspektą; ragina Komisiją stebėti ir teikti pasiūlymus dėl finansų krizės poveikio, ypač poveikio socialinei atskirčiai, skurdui ir pensijoms;
Underlines the need to strengthen the social dimension of the European and national recovery plans; calls on the Commission to monitor and make proposals on the social impact of the financial crisis, especially on social exclusion, poverty and pensions;
ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pagal Europos socialinio fondo pagrindinė finansavimo sistema būtų iš esmės skirta tikslui perkvalifikuoti darbuotojus ir gerinti jų galimybes įsidarbinti, taip pat socialinės įtraukties veiksmams, siekiant įveikti blogiausias krizės socialines pasekmes; dar kartą pabrėžia, kad dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas tiems, kurie labiausiai nutolę nuo darbo rinkos;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund's main funding scheme is mainly directed towards retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the negative social effects of the crisis; recalls that the focus should be on those most remote from the labour market;
pabrėžia, kad mums reikia aplinką tausojančio „naujojo sandorio“, kuris taip pat padėtų spręsti socialinę krizę; kuriant darbo vietas gamybos ir su pramone susijusiuose sektoriuose, kartu būtina labai daug investuoti į socialines paslaugas, visų pirma į švietimą ir sveikatos apsaugą ir sukurti geresnes mūsų vaikų ir studentų mokymosi sąlygas, padidinti mokytojų skaičių ir pagerinti fizines mokymosi sąlygas, nes tai investicijos, kurios ateityje atsipirks;
Points out that we need a Green New Deal, which also tackles the social crisis: job creation in the sector of manufacturing and industry-related need to be complemented by massive investment in social services, in particular education and health, by creating better conditions for teaching our children and students, and by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning, all of which is an investment that will pay back in the future;
atkreipia dėmesį į tai, kad „naujojo sandorio“ investicijomis taip pat turėtų būti siekiama tausaus pelno ir naudojamų išteklių, išskyrus naftą („svarbių išteklių“), pakeitimo kitais šaltiniais, nes artimiausioje ateityje jų pradės trūkti ir tai turės neigiamos įtakos tam tikrų sektorių, pvz., informacijos, ryšių ir pramogų pramonės, vystymuisi; pažymi, kad remiantis naujausiais tyrimais naudojant minėtus išteklius galima gauti daug tausios naudos ir taip sumažinti atliekas, sąnaudas ir priklausomybę nuo įprastų išteklių;
Points out that New Deal investment should also aim for efficiency gains and substitution for resources other than oil (‘critical materials’), which are likely to become scarce in the short to medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that, according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
pabrėžia, kad energetikos srityje šiuo metu Europa priklauso nuo iškastinio kuro, kuris yra pagrindinis jos energijos šaltinis; mano, kad nors būtina sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau kartu būtina pasiekti Europos energetinį saugumą; tiki, kad tai reiškia, jog reikia įvairinti iškastinio kuro šaltinius, kartu stengiantis išlaikyti priimtinas energijos kainas; mano, kad būtina atverti valstybių narių energetikos sektorius ir pasiekti tikrąją konkurenciją; mano, kad būtina pagerinti energetinį efektyvumą pasitelkus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei propaguojant pažangiąją patirtį; mano, kad kadangi ateityje naftos ir dujų kainos bus didelės, Europa turėtų gebėti sumažinti šių kainų poveikį; mano, kad taip pat Europa turėtų kruopščiai apsvarstyti posūkį link vidaus rinkos, veiksmingiau paskirstyti energiją ES ir priešintis priklausomybei nuo energijos, gaunamos už Sąjungos ribų; mano, kad, būtina padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalį siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; mano, kad reikėtų stiprinti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą šioje srityje ir turėtų būti teikiama pirmenybė įvairiems vietos lygmens sprendimams, siekiant kuo geriau pasinaudoti turimais atsinaujinančiais energijos šaltiniais
Points out, with regard to energy, that Europe is currently dependent on fossil fuels as its main source of energy; considers that, while dependency on fossil fuels must be reduced, it is also imperative to achieve energy security for Europe; believes that this means diversifying its sources of fossil fuels, while trying to maintain energy at affordable prices; considers that energy sectors in Member States must be opened up and real competition must be achieved; considers that energy efficiency must be improved through R&D and mainstreaming of 'best practices'; considers that, with high oil and gas prices in the long run, Europe must be able to reduce its exposure in this area; considers also that Europe should strongly consider moving towards an internal energy market, to distribute its energy more efficiently within the EU, and counter its dependency on energy from outside the Union; considers that the share of renewable energy must be increased in order to reduce the dependence on fossil fuels; considers that R&D in this area should be intensified and diverse local solutions should be favoured in order to make best use of available renewable sources of energy;
atkreipia dėmesį, kad prasidedant dvidešimt pirmajam amžiui technikos ir telekomunikacijų priemonės suteikė globalizacijos jėgoms ligi šiol neįsivaizduojamą mastą, šios priemonės suliejo komunikacijas ir darbo rinkas ir prisidėjo prie pavyzdžio neturinčių naujovių laikotarpio, dėl šių priemonių ekonomika tapo daug našesnė, taip pat šios priemonės sujungė pasaulio piliečius; todėl mano, kad didindama ekonomikos galią ir poveikį ekonomikai, dar labiau atverdama telekomunikacijų, energetikos, mokslinių tyrimų ir paslaugų rinkas, Europa gali šios ekonominės sumaišties metu tapti stipresne ir pagerinti savo sveikatos apsaugos kokybę bei padidinti jos prieinamumą, pasiekti pažangos klimatui palankios energetikos vystymo ir plėtotės srityje, pagerinti švietimą valstybėse narėse ir paskatinti Europos tapimą pasaulio lydere technologijos ir taikomųjų technologijos naujovių srityse; pabrėžia, kad žiniomis grindžiamai ekonomikai kurti reikalinga aukštos kokybės paslaugų plėtotė ir plačiajuosčio ryšio strategija, kuria remiantis būtų galima pagreitinti tinklų atnaujinimą ir plėtrą; mano, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane Komisijos pateiktas pasiūlymas iki 2010 m. sukurti visa apimantį plačiajuosčio ryšio tinklą yra būtinas žingsnis tam, kad Europos Sąjunga galėtų išlaikyti savo konkurencingumą;
Points out that, since the beginning of the 21st century, technology and telecommunications tools have unleashed the forces of globalisation on a previously unimagined scale, have 'flattened' communications and labour markets and have contributed to a period of unprecedented innovation, making economies more productive and also connecting global citizens; believes, therefore, that by maximising the power and impact of technology on the economy, further open up the internal market in telecom, energy and research and the industrial sector in particular, Europe can emerge stronger from the current economic turmoil, strengthen the quality and affordability of its health care, advance climate-friendly energy development and deployment, improve education throughout its Member States and promote the prospects of Europe becoming the world's leader in technology and applied technological innovation; points out that the knowledge-based economy needs the development of high-quality services and a broadband strategy able to accelerate the upgrading and extension of networks; takes the view that the Commission proposal within the European recovery plan aiming to achieve full coverage with broadband communication networks by 2010 is a necessary step forward that will allow the European Union to maintain its competitiveness;
mano, kad vidutiniu laikotarpiu finansų priežiūros struktūros perkėlimas į Europos lygmenį, veiksmingos konkurencijos taisyklės, tinkamas reglamentavimas ir didesnis finansų rinkos skaidrumas yra itin svarbūs siekiant išvengti dabartinės krizės pasikartojimo; laikosi nuomonės, kad integruota, išsami (aprėpianti visus finansų sektorius) ir darni priežiūros sistema, visų pirma užtikrinanti nuoseklų požiūrį reguliuojant tarptautinio masto finansinės rizikos sklaidą, veikianti pagal suderintus teisės aktus, sumažintų atitikties išlaidas tais atvejais, kai veikla vykdoma keliose jurisdikcijose; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl esamos priežiūros struktūros koregavimo pagal šiuos principus; nepaisant jau minėtų priemonių, ragina valstybes nares vidutiniu laikotarpiu grįžti prie proporcingo valstybinio finansavimo ir todėl prašo valstybes nares išaiškinti, kaip jos galės pasiekti šį tikslą;
Considers a 'Europeanisation' of the financial supervision structure, effective competition rules, appropriate regulation and improved transparency of the financial markets to be essential in the medium term to avoid a repetition of the current crisis; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors) and coherent supervisory framework, starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation, would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; calls on the Member States, notwithstanding the measures above, to return in the medium term to balanced public financing, and therefore calls on the Member States to clarify how they will be able to achieve this objective;
ragina valstybes nares ir Europos Sąjungą pritaikyti ES biudžetą ir leisti panaudoti nepanaudotas lėšas siekiant remti ES politikos tikslus;
Calls on the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the European Union to adapt the EU budget and allow for the use of unused financial resources in order to support the policy goals of the EU;
susirūpinęs dėl didėjančių regionų skirtumų, nes dėl finansinės krizės padarinių, be kita ko, didėja valstybių narių kreditingumo skirtumai ir todėl auga palūkanos valstybėse narėse, kurių reitingai mažesni; ragina parengti naujas naujoviškas finansines priemones, kad būtų sušvelninti šie padariniai ir pritraukta naujo kapitalo;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected inter alia in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;
pažymi, kad Europos finansavimo priemonės turėtų būti naudojamos viešosioms išlaidoms paremti; pažymi, kad siekiant prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo reikėtų padidinti šių finansavimo priemonių įgyvendinimo mastą ir greitį; mano, kad ES sanglaudos politika – tai puiki teritorinio solidarumo, ypač jo tarpvalstybinių apsektų, priemonė; labai džiaugiasi tuo, kad sanglaudos politika neseniai pritaikyta prie Lisabonos strategijos; mano, kad daugiau regioninių lėšų skiriant verslumui, moksliniams tyrimams, naujovėms, užimtumui ir naujiems įgūdžiams skatinti, didelė dalis lėšų turėtų tapti prieinamomis vietos lygmeniu, siekiant padidinti verslo galimybes ir paremti labiausiai pažeidžiamus subjektus;
Notes that European funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of Europe, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the EU's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent ‘Lisbonisation’ of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
atkreipia dėmesį, kad TEN-T ir TEN-E programos taip pat turėtų visapusiškai prisidėti prie atkūrimo plano ir prie Lisabonos strategijos tikslų; mano, kad dėl sėkmingų koordinatorių pastangų ir TEN-T vykdomosios agentūros įsteigimo bei įgyvendinimo teisės aktų, skirtų daugiarūšiškumo veiksmingumui padidinti, buvo parengta pakankamai TEN-T projektų visoje Europos Sąjungoje, kad būtų padidintas tvarusis augimas ir pagerintas judumas;
Points out that the TENs-T and TENs-E programmes should also make their full contribution both to the Recovery Plan and to the goals of the Lisbon Strategy; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the TEN-T Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a good number of fully ready TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
atkreipia dėmesį į svarbų EIB vaidmenį įgyvendinant ES ekonomikos atkūrimo planą; džiaugiasi, kad valstybės narės padidino EIB kapitalą, kad galėtų suteikti daugiau paskolų MVĮ; primygtinai reikalauja, kad paskolas galėtų gauti visų valstybių narių įmonės, taikant skaidrius ir nešališkus kriterijus; ragina toliau stiprinti EIB vaidmenį, susijusį su naujomis naujoviškomis finansinėmis priemonėmis;
Notes the essential role of the EIB with regard to the EU recovery plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;