natgillin/translations-raw huggingface dataset:
daro išvadą, kad Euratomo sutartis buvo iš karto taikytina ir privaloma Danijos Karalystei nuo jos įstojimo dienos, taigi ji taikoma būsimiems padariniams situacijos, kuri susidarė prieš Danijos Karalystės prisijungimą prie Bendrijų;
Concludes that the Euratom Treaty was immediately applicable and binding on the Kingdom of Denmark from the date of its accession, with the result that it applied to the future effects of situations arising prior to the Kingdom of Denmark's accession to the Communities;
pastebi, kad Euratomo sutartis buvo taikoma Grenlandijai 12 metų nuo Danijos įstojimo 1973 m. iki Europos Bendrijų steigimo sutartis keičiančios Sutarties, kiek tai susiję su Grenlandija, įsigaliojimo 1985 m. sausio 1 d.; tačiau, kadangi pastaroji Sutartis neturi poveikio atgaline data mano, kad Danijos Karalystė išlieka susaistyta visų esančių teisinių įsipareigojimų, susijusių su įvykiais, kurie įvyko Grenlandijos teritorijoje iki 1985 m. sausio 1 d., o visas vėlesnis poveikis žmogaus sveikatai dėl 1968 m. katastrofos nėra ribojamas vien tik Grenlandija, nes dauguma darbininkų, įskaitant Europos piliečius, nuo to laiko persikėlė gyventi į žemyninę Danijos teritoriją;
Observes that the Euratom Treaty applied to Greenland for twelve years from Denmark's accession in 1973 to the entry into force on 1 January 1985 of the Treaty amending, with regard to Greenland, the Treaties establishing the European Communities; considers, however, that since the latter Treaty has no retroactive effect, the Kingdom of Denmark remains bound by any existing legal obligations relating to events having occurred on the territory of Greenland before 1 January 1985 and, furthermore, that the after-effects on human health of the 1968 crash are not confined to Greenland, as it is apparent that many of the workers, including European citizens, have since moved to mainland Denmark;
atkreipia dėmesį į neseną teismų praktikos pavyzdį, kad: "Euratomo sutartis netaikoma branduolinės energijos naudojimui kariniais tikslais" 3 Byla Nr. C-61/03
Takes note of the recent case-law to the effect that the Euratom Treaty "is not applicable to uses of nuclear energy for military purposes" Case C-61/03
; tačiau mano, kad Teisingumo Teismas aiškiai susiejo savo apribojančio pobūdžio Euratomo sutarties taikymo srities interpretaciją su poreikiu saugoti pagrindinius nacionalinius valstybių narių gynybos interesus;
; however, considers that the Court of Justice clearly linked its restrictive interpretation of the scope of the Euratom Treaty with the need to protect the essential national defence interests of the Member States;
primygtinai reikalauja, kad aukščiau minėti Sutarties taikymo srities ribojimai neturėtų būti taikomi siekiant išvengti sveikatą ir saugumą reglamentuojančių teisės aktų taikymo situacijose, kai tariami kariniai tikslai yra susiję su trečiąja šalimi, kai branduolinės energijos naudojimas pažeidžia tarptautinį susitarimą ir kai vienintelis įtikimas esamas ryšys, susijęs su gynybiniu valstybės narės interesu, yra tai, kad radioaktyvios medžiagos emisija įvyko jos teritorijoje;
Insists that the aforementioned limitation on the scope of the Euratom Treaty should not be invoked to avoid the application of health and safety legislation in situations where the alleged military purpose concerns a third State, where the use of nuclear energy is in breach of an international agreement and where the only feasibly present connection with a defence interest of a Member State is that the release of nuclear material occurred on its territory;
atkreipia dėmesį, kad Direktyvos 96/29/Euratomas 2 straipsnio 3 dalis taikoma ilgai trunkančio poveikio, atsirandančio po branduolinės avarijos padarinių, atvejais;
Notes that Article 2(3) of Directive 96/29/Euratom applies to cases of lasting exposure resulting from the after-effects of a radiological emergency;
ragina Danijos Karalystę, glaudžiai bendradarbiaujant su Grenlandijos institucijomis bei vadovaujantis Direktyvos 38 straipsniu "kad būtų (...) inicijuotos priežiūros ir apsaugomosios veiklos priemonės" kai tai susiję su katastrofos Tulyje padariniais bei, vadovaujantis šios Direktyvos 53 straipsniu "kad būtų pasiruošta apšvitos monitoringui ir vykdoma bet kuri apsaugomoji veikla, atsižvelgiant į realias tos situacijos charakteristikas";
Calls on the Kingdom of Denmark, in close cooperation with the Greenland authorities, and in accordance with Article 38 of the Directive, to "initiate surveillance and intervention measures" in relation to the continuing after-effects of the Thule crash, and, in accordance with Article 53 of that Directive, to make "arrangements for the monitoring of exposure" and implement "any appropriate intervention (...) taking account of the real characteristics of the situation";
atsižvelgiant į tai, kad pagrindinės teisės sudaro neatsiejamą esminių Bendrijos teisės principų dalį, bei atsižvelgiant į pozityvius įsipareigojimus, nustatytus Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 2 ir 8 straipsniuose, ragina tas pavojinga veikla, kuri galėtų sukelti paslėptų žalingų padarinių tokioje veikloje dalyvaujančių žmonių sveikatai užsiimančias valstybes nares užtikrinti, kad bus įsteigta efektyvi ir lengvai prieinama procedūra, kuri leis tokiems asmenims ieškoti visos svarbios ir tinkamos informacijos;
Considering that fundamental rights form an integral part of the general principles of Community law, and having regard to the positive obligations entailed by Articles 2 and 8 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, calls on those Member States engaged in hazardous activities which might have hidden adverse consequences on the health of those involved in such activities to ensure that an effective and accessible procedure be established which enables such persons to seek all relevant and appropriate information;
ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti ir taikyti Direktyvą 96/29/Euratomas bei primygtinai ragina Komisiją aktyviai stebėti atvejus, kai nesugebama įgyvendinti savo įsipareigojimų šiuo atžvilgiu;
Calls on the Member States to implement and apply Directive 96/29/Euratom without delay, and urges the Commission to pursue vigorously any failure to fulfil their obligations in that regard;
abejoja, kad Danijos Karalystė visiškai įgyvendino savo įsipareigojimus pagal Direktyvą 96/29/Euratomas, kiek tai susiję su katastrofa Tulyje ir jos padariniais;
Doubts that the Kingdom of Denmark has fully complied with its obligations under Directive 96/29/Euratom in relation to the Thule crash and its after-effects;
išreiškia didelį susirūpinimą dėl šiuo metu egzistuojančios spragos saugant visuomenės sveikatą, kiek tai susiję su branduolinės energijos naudojimu kariniais tikslais;
Expresses great concern at the current existence of a gap in the protection of the health of the general public with regard to the use of nuclear energy for military purposes;
siekiant pašalinti šią spragą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriame būtų sprendžiami gyvybiškai svarbūs visuomenės sveikatos ir poveikio aplinkai klausimai, kai tai susiję su branduolinės energijos naudojimu kariniais tikslais;
Calls on the Commission to come forward with a proposal addressing the vital public health and environmental implications of the use of nuclear energy for military purposes, in order to fill this lacuna;
mano, kad pagrindinės Euratomo sutarties nuostatos iš esmės nebuvo keistos nuo pat jų įsigaliojimo ir turėtų būti atnaujintos;
Considers that the core provisions of the Euratom Treaty have not been substantially amended since its entry into force and need to be brought up to date;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Danijos Karalystės vyriausybei bei parlamentui.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Government and Parliament of the Kingdom of Denmark.
atsižvelgdamas į struktūrinių fondų reguliavimą 2007–2013 m.,
having regard to the rules governing the Structural Funds for the period 2007-2013,
atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 26 d.
having regard to its resolution of 26 September 2006 on a thematic strategy for the urban environment
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Sanglaudos politika ir miestai: miestų ir aglomeracijų įnašas į ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą regionuose" ( COM(2006)0385 ),
having regard to the Commission Communication: Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions ( COM(2006)0385 ),
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Teminės miesto aplinkos strategija" ( COM(2005)0718 ),
having regard to the Commission Communication: the Thematic Strategy on the Urban Environment ( COM(2005)0718 ),
atsižvelgdamas į Europos būsto chartiją, kurią 2006 m. balandžio 26 d. priėmė Europos Parlamento tarpfrakcinė grupė miestų apgyvendinimo klausimais,
having regard to the European Charter on Housing adopted by its Urban Housing Intergroup on 26 April 2006,
atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (345/2006) ir į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (407/2007), taikant Darbo tvarkos taisyklių 117 ir 118 straipsnius,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions (345/2006), and that of the European Economic and Social Committee (407/2007), in application of Rule 117 and 118 of its Rules of Procedure,
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ( A6-0090/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0090/2007 ),
kadangi padoraus būsto prieinama kaina stygius daro tiesioginę įtaką Europos Sąjungos piliečių gyvenimui, riboja jų socialinio įtraukimo ir mobilumo galimybę tiek miesto, tiek ir kaimo vietovėse,
whereas the lack of decent housing at affordable prices directly affects the lives of citizens, restricting their options for social integration and mobility in both urban and rural areas,
kadangi daugelis Europos Sąjungos miestų patiria rimtų su būstu susijusių problemų: per didelė arba nepakankama pasiūla, atsižvelgiant į regioną arba šalį, benamių problema, padidėjusios būsto įsigijimo ir priežiūros išlaidos, bloga pastatų būklė; kadangi prasta priežiūra dažnai sąlygoją esamo būsto paveldo išardymą, o tai, nesant integruotos vystymo strategijos, gali sukelti naujus neatitikimus miesto planavime;
whereas many European Union cities are experiencing great problems with housing, such as overabundant or insufficient supply, depending on the region or country, homelessness, soaring costs of purchase and maintenance and buildings in a bad state of repair; whereas poor maintenance often leads to the demolition of existing housing patrimony, which can give rise to new inequalities in terms of urban planning, in the absence of an integrated development strategy;
kadangi miesto būsto problema nagrinėtina platesniame miesto planavimo kontekste ir todėl yra susijusi su tam tikrų rajonų skurdinimo, aplinkos būklės pablogėjimo (oro ir vandens užterštumas, triukšmas, šiukšlės, eismo spūstys ir t. t.), viešųjų paslaugų prieinamumo, saugumo ir kt. sutrikimo problemomis,
whereas the issue of urban housing should be seen against the wider background of town planning and thus as being related to problems such as the impoverishment of certain areas, environmental degradation (air and water pollution, noise, waste, congestion and so on), operational problems in relation to public services, accessibility, security and so on,
kadangi būsto prieinamumo sunkumai yra socialinės segregacijos ir "getų" plitimo reiškinių pagrindas,
whereas difficulties in gaining access to housing are a cause of social segregation and ghettoisation,
kadangi demografiniai pasikeitimai ir masinė emigracija kai kuriuose regionuose gali lemti būsto paklausos sumažėjimą, laisvų būstų atsiradimą ir kultūrinės bei socialinės infrastruktūros išnykimą, ypač žinant, kad tai atsilieps gyvenimo kokybei šiuose kvartaluose, kuriuose ir toliau gyvena skurdžiai gyvenančių socialinei kategorijai priklausantys žmonės,
whereas demographic change and depopulation in some regions may lead to a declining demand for housing, empty properties and the downgrading of cultural and social infrastructure in particular, with the result that quality of life is diminished in the areas concerned, which will be inhabited predominantly by disadvantaged sections of the population,
kadangi nedidelės pajamos, padidėjusios energijos kainos ir neadekvačios šildymo ir izoliacijos sistemos sąlygoja energetikos skurdą ir energetinį išskyrimą,
whereas the combination of low incomes, high energy prices and inadequate heating and insulation systems results in energy poverty and energy exclusion,
kadangi apgyvendinimo problema negali būti išspręsta vien tik pastačius būstų, kadangi ji susijusi ir su socialinėmis infrastruktūromis (kultūros centrai, bibliotekos, stadionai, susitikimo vietos ir t. t.), kurios yra svarbus socialinio įtraukimo veiksnys, kovojant su susvetimėjimu, kuris plačiai paplitęs didelėse miestų aglomeracijose,
whereas the housing issue is not simply an issue of construction but also encompasses social infrastructure (cultural centres, libraries, stadia, meeting places and so on), which is an important element in social inclusion and in tackling the feeling of alienation that is particularly widespread in large urban areas,
kadangi socialinė atskirtis prieštarauja Europos socialiniam modeliui,
whereas social exclusion runs counter to the European social model,
kadangi būtina išsaugoti miestų ir kvartalų centrų gyvybiškumą, taip pat pastatų, kurie laikomi istoriniais paminklais, vertę,
whereas the vitality of town centres and district centres and of the fabric of listed buildings must be preserved,
kadangi padrika miestų plėtra kelia nemažai socialinių ir ekonominių problemų, kurios turi įtakos miesto transportui (visuomeninio transporto spūstys, priklausomumas nuo asmeninių automobilių), aplinkos apsaugai (padidėjęs energijos suvartojimas, tarša) ir paslaugų prieinamumui,
whereas urban sprawl is causing numerous social and economic problems affecting transport (congestion in public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution) and the accessibility of services,
kadangi sanglaudos politikos finansinės priemonės prisideda prie sparčios miesto erdvių plėtros ir skatina atkurti kolektyvines erdves, įgyvendinti saugumo ir nusikalstamumo prevencijos priemones ir kurti mechanizmus, skatinančius taupyti vandenį ir energiją, remti socialinę integraciją ir t.t.,
whereas the financial instruments supporting cohesion policy help to revive urban areas by encouraging the redevelopment of public spaces, the implementation of measures to improve safety and prevent delinquency and the development of measures to encourage the efficient use of water and energy, support for social integration and so on,
atsižvelgiant į specifines didelių surenkamų statinių problemas, susijusias tiek su pastatų kokybe, tiek ir su sunkumais, kylančiais dėl infrastruktūros rekonstrukcijų (konservacijos ir renovacijų darbų finansavimas ir atitinkamų technologijų ir technikos tyrimai),
having regard to the specific problems relating to large prefabricated buildings, in terms of both the quality of the dwelling and the difficulties stemming from the redevelopment of infrastructure (the funding of maintenance and renovation work and research on appropriate techniques and technologies),
kadangi yra iškilę su gyvenamosios aplinkos nuosavybe susijusių problemų, ypač kalbant apie tas, kurių priežastis yra netinkamas tiek nuomos, tiek ir nuosavybės perleidimo reglamentavimas kai kuriose valstybėse narėse, kur palyginti neseniai įvyko privatizacija,
having regard to the problems relating to property ownership, especially those caused by the inappropriate regulation in some Member States of both rent and the transfer of ownership,
kadangi buvo sudaryta Europos bendrijos septintoji mokslinių tyrimų pagrindų programa Europos Bendrijos septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.).
having regard to the Seventh Framework Programme for Research Seventh Framework Programme of the European Community for Research, Technological Development and Demonstration Activities (2007-2013).
kadangi buvo imtasi finansinių iniciatyvų JEREMIE Jungtiniai Europos ištekliai mažoms ir vidutinėms įmonėms.
having regard to the Jeremie Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises.
ir JESSICA Bendra Europos parama tvarioms investicijoms į miestų teritorijas.
and Jessica Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas.
kadangi butų sektorius yra svarbus darbo vietų šaltinis statybų, o taip pat atnaujinimo, rekonstravimo, vietos ir finansinių paslaugų srityje,
whereas the housing sector is an important source of employment in the field of construction, but also in the fields of renovation, conversion and local and financial services,
kadangi Užimtumo, socialinių reikalų, sveikatos apsaugos ir vartotojų reikalų taryba benamių ir atskirties, susijusios su apgyvendinimu, klausimą iškėlė kaip ES socialinės sanglaudos ir socialinės apsaugos strategijos prioritetą,
whereas the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council has raised the issue of the homeless and of housing-related exclusion to the level of a priority in the EU strategy for social inclusion and social protection,
kadangi investicijos į socialinį būstą vaidina ir ateityje vaidins pagrindinį vaidmenį padarant būsto rinką prieinamą daugeliui asmenų, kurie priešingu atveju tokios galimybės neturėtų,
Whereas investment in social housing plays, and will continue to play, an essential role in providing housing for many people for whom the housing market is not otherwise accessible,
mano, kad teisė į tinkamą ir kokybišką būstą derama kaina yra svarbi kiekvieno Europos Sąjungos piliečio teisė, kuri yra įtvirtinta daugelyje tarptautinių chartijų ir valstybių narių konstitucijų;
Considers that the right to adequate and good-quality housing at reasonable prices is an important fundamental right that is recognised in a number of international charters and constitutions of the Member States;
tikisi, kad valstybės narės priims teisines nuostatas, reikalingas siekiant, kad teisė į tinkamą, kokybišką būstą už priimtiną kainą taptų veiksminga;
Hopes that the Member States will adopt the legislative provisions necessary in order to make this right to adequate, good-quality, affordable housing effective;
mano, kad būsto renovacija socialiniais ir energijos taupymo tikslais nėra vien tik miesto problema ir kad daugeliui sunkumų, susijusių su būstu, su kuriais susiduria kaimo vietovės, ypač naujose sanglaudos šalyse, turi būti skiriamas reikiamas dėmesys;
Considers that the renovation of housing for social and energy efficiency purposes is not merely an urban issue and that the large-scale, housing-related challenges that rural areas currently face, especially in the new cohesion countries, must be appropriately addressed;
ragina Europos lygiu nustatyti kokybės rodiklius, apibrėžiančius sąvoką "tinkamas būstas";
Calls for the identification, at European level, of a series of quality indicators defining the concept of "adequate housing";
pabrėžia, kad ES yra svarbu priimti Europos deklaraciją dėl būsto pagal Parlamento tarpfrakcinės grupės miestų apgyvendinimo klausimais priimtą chartiją; todėl rekomenduoja, kad Regioninės plėtros komitetas imtųsi veiksmų šiuo klausimu;
Stresses the importance for the EU of adopting a European Declaration on housing based on the charter adopted by Parliament's Urban Housing Intergroup; in this connection, proposes that the Committee on Regional Development take action on the issue;
pabrėžia būtinybę, atsižvelgdamas į Lisabonos strategiją, sustiprinti pagalbos apsirūpinant būstu teisę, siekiant socialinės įtraukties tikslo ir ypač norint užtikrinti realų darbuotojų judumą;
Insists on the need – in the context of the Lisbon Strategy – to strengthen the right to housing benefits, in pursuit of the objective of social inclusion and, in particular, so that worker mobility can become a reality;
pabrėžia, kad reikia, jog būsto politika būtų parengta kaip erdvinio planavimo politikos, puoselėjančios socialinę pusiausvyrą ir socialinį maišymąsi, dalis;
Emphasises the need for housing policies to be formulated as part of a spatial planning policy that fosters social balance and a social mix;
tikisi, kad atsakingos nacionalinės ir vietos sprendimus priimančios institucijos patvirtins priemones, skirtas palengvinti pirmo būsto įsigijimą jauniems žmonėms;
Hopes that national and local decision-makers will adopt measures to help young people get their first home;
ragina Komisiją įtraukti būsto klausimą į diskusijas apie miestus ir tvarų regionų vystymąsi bei į tarpžinybinės grupės, įkurtos koordinuoti politikos sritis miestų klausimais, darbo programą;
Calls on the Commission to include housing in the debate on cities and the sustainable development of the regions, and in the work programme of the inter-services task force set up to coordinate policies affecting the urban dimension;
pabrėžia saugumo problemų svarbą:
Stresses the importance of safety issues
susijusių su nusikalstamumu, ypač nepalankių sąlygų rajonuose,
relating to crime, especially in underprivileged areas,
susijusių su pastatais (statybos ir eksploatavimo standartai),
relating to buildings (construction and operating standards),
susijusių su elektros energijos ir dujų, vandens, nuotekų ir šildymo infrastruktūra (dabartinių sistemų saugumas ir atkūrimo technologija ir pasenusių vamzdynų pakeitimas);
relating to electricity and gas infrastructure, water, sewerage and heating (the safety of existing systems and of upgrading technologies and the replacement of outdated pipes);
taip pat mano, kad būtina nuosekliai vertinti skirtingus tvariosios plėtros aspektus (solidarumas, aplinka ir energija), prieinamumą, sveikatą, saugumą ir naudojimo kokybę ir užtikrinti, kad būsto gerinimo išlaidos atitiktų gyventojų išteklius;
Believes also in the importance of a consistent approach in tackling the different dimensions of sustainable development (solidarity, environment and energy), accessibility, health, security and quality of use and of ensuring that the burden of housing improvements matches the resources of households;
pabrėžia kultūros centrų, tarpkultūrinio dialogo ir bendrų keleto kvartalų projektų svarbą, kadangi jie sudaro galimybę skatinti įvairių miestuose, priemiesčiuose ir artimų kaimų vietovėse gyvenančių bendruomenių integraciją;
Stresses the importance of cultural centres, intercultural dialogue and joint projects involving several areas in promoting the integration of the various communities living in cities, suburbs and nearby rural areas;
pabrėžia būtinybę atsižvelgti į specifinę kaimo vietovių būsto problematiką siekiant prisidėti prie subalansuotos teritorijų planavimo, kovojant su kaimo zonų segregacija ir tuštėjimu, politikos, ypač atsižvelgiant į daugelį šioms vietoms būdingų sunkumų, pavyzdžiui, mažas gyventojų pajamas, retą apgyvendinimą ir nusidėvėjimą, nepakankamą kiekį nuomojamo, socialinio ir kt. būsto;
Stresses the need to take into account the specific housing problems of rural environments in order to favour a balanced policy on spatial planning that counters segregation and the depopulation of rural areas, especially considering the many handicaps in such areas, such as low levels of earnings, scattered and dilapidated housing and a lack of rental, social or other accommodation;