natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija toliau skatins efektyviai ir veiksmingai naudoti lėšas teikdama paramą valstybėms narėms, grįsdama savo darbą tyrimų ir vertinimų rezultatais ir ragindama valstybes nares dalytis gerąja patirtimi.
The Commission will continue to push for efficient and effective use of the funding by providing assistance to the Member States, acting on the results of studies and evaluations and facilitating mutual learning and the exchange of good practices between Member States.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010125/2010
Question for written answer E-010125/2010
Darbo tvarkos taisyklių 117 straipsnis
Rule 117
(2010 m. gruodžio 6 d.)
(6 December 2010)
Tema: Dėl ES energetikos infrastruktūros projektų, finansuotų ES lėšomis, valdymo ir privatizavimo reglamentavimo
Subject: Rules on the administration and privatisation of EU energy infrastructure projects financed by the EU
Europos Komisijos komunikate dėl Energetikos infrastruktūros prioritetų iki 2020 m. ir toliau numatoma, kad siekiant sukurti energetikos rinką iki 2020 m. reikės iki 1 trilijono eurų investicijų.
In its communication on energy infrastructure priorities for 2020 and beyond, the Commission estimates that, in order to create an energy market by 2020, up to EUR 1 trillion in investment will be needed.
Iš šios sumos 200 milijardų bus reikalinga trūkstamų elektros ir dujų jungčių statyboms bei jau esamų pasenusių jungčių modernizavimui.
Of this amount, EUR 200 billion is needed for the construction of missing connections in electricity and gas transmission networks and the modernisation of existing connections which are obsolete.
Dauguma valstybių narių neturi finansinių išteklių energetikos projektų įgyvendinimui, todėl finansavimas bus užtikrinamas iš Europos Sąjungos lėšų ir privataus kapitalo investicijų.
Most Member States do not have the funds to implement energy projects, so that funding from EU resources and private capital investment are needed.
Valstybės narės, įgyvendindamos itin brangius projektus, neišvengiamai turės ieškoti privačių investuotojų, kurie vėliau gali reikšti pretenzijas į tokių objektų valdymo ar nuosavybės teises siekdami juos iš dalies ir visiškai privatizuoti.
Member States implementing particularly costly projects will inevitably have to seek private investors, who might later assert rights to administer this infrastructure or assert ownership rights over it in order to secure its partial or total privatisation.
Labiausiai tikėtina, kad privataus kapitalo investicijos į esminius ES energetikos infrastruktūros projektus, ypač energetiškai izoliuotuose regionuose, ateis ir iš trečiųjų šalių, turinčių didžiausius energetinius išteklius ir ekonomiškai pajėgių bei suinteresuotų dalyvauti tokiuose ES projektuose.
Most likely, private capital investment in fundamental EU energy infrastructure projects, particularly in regions which are isolated in terms of energy supply, will come from third countries which possess substantial energy resources, possess the economic capacity to participate in such EU projects and are interested in doing so.
Norėčiau sužinoti, kaip Europos Komisija ketina spręsti iš ES lėšų pastatytų objektų ir energijos jungčių nuosavybės ir valdymo klausimus?
How will the Commission solve the problems with regard to the ownership and administration of infrastructure and grids built using EU funds?
Ar Komisija nemano, kad reikia nustatyti aiškią ES lygmens sistemą, pagal kurią būtų reglamentuojami strateginių energetikos infrastruktūros objektų valstybėse narėse valdymo ir privatizavimo klausimai, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą, konkurencingą aplinką pramonei ir prieinamas ir teisingas energijos kainas Europos Sąjungos piliečiams?
Does not the Commission believe that a clear system needs to be introduced at EU level for the solution of questions relating to the administration and privatisation of strategic energy infrastructure in the Member States, in order to guarantee security of energy supply, conditions conducive to competition for the industry and appropriate and equitable energy prices for European citizens?
G. Oettingerio atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
(2011 m. sausio 24 d.)
(24 January 2011)
Energijos vidaus rinkos teisės aktuose („3-iajame pakete“) nustatyta aiški elektros ir dujų tinklų valdymo, nuosavybės ir eksploatavimo sistema.
The internal enery market legislation (‘3rd Package’) provides a clear framework for the administration, ownership and operation of electricity and gas networks.
Perdavimo tinklus valdo perdavimo sistemų operatoriai – subjektai, reguliuojami pagal energijos vidaus rinkos taisykles.
The transmission networks are managed by the Transmission System Operators (TSO) which are regulated entities under the internal energy market rules.
Jų investicijos į tinklus padengiamos pagal tarifus, kurie įtraukti į galutinių vartotojų mokamą kainą.
Their investments in networks are covered by tariffs, which are included in the prices paid by the end users.
Tinklai gali priklausyti privatiems asmenims arba valstybei, tačiau turi būti užtikrinta, kad jie neturėtų su tiekimu susijusių interesų; tai taikoma ir kai savininkai yra asmenys iš trečiųjų šalių (toks yra nacionalinių reguliavimo institucijų ir Europos Komisijos vaidmuo nagrinėjant tiekimo saugumo klausimus).
Networks can be privately or publicly owned, but their independence from supply interests must be guaranteed also in the case of ownership by persons from third countries (i.e. the role of national regulatory authorities and the European Commission in considering security of supply issues).
Visa tai nustatyta elektros energijos ir dujų vidaus rinką reglamentuojančiose taisyklėse, visų pirma Direktyvoje 2009/72/EB ir Direktyvoje 2009/73/EB http://europa.eu/legislation_summaries/energy/internal_energy_market/index_en.htm. .
All this is laid down in the rules governing the internal market for electricity and gas, in particular Directive 2009/72/EC and Directive 2009/73/EC. http://europa.eu/legislation_summaries/energy/internal_energy_market/index_en.htm
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010244/2010
Question for written answer E-010244/2010
(2010 m. gruodžio 9 d.)
(9 December 2010)
Tema: Europos Komisijos užsakyto nepriklausomo ES teisės aktų dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų tyrimo įvertinimas
Subject: Evaluation of the independent study commissioned by the Commission concerning EU legislation on genetically modified food and feed
Europos Komisija 2009 m. liepos 2 d. pasirašė kontraktą su nepriklausomais vertintojais, kad būtų atlikta išsami Europos Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių genetiškai modifikuotų produktų ir pašarų patekimą į rinką, rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimą bei maisto produktų, turinčių savo sudėtyje genetiškai modifikuotų organizmų, ženklinimą, analizė ir pateikti pasiūlymai dėl tolimesnių veiksmų.
On 2 July 2009 the Commission signed a contract with independent evaluators to carry out an in-depth study and put forward proposals for action to complement EU legislation regulating the placing on the market of genetically modified food and feed, analysis of risks to human health and the environment, and labelling of food containing genetically modified ingredients.
Tyrimas turėjo būti užbaigtas ir paskelbtas dar 2010 m. vasarą, tačiau kol kas nėra pateiktas.
The study should have been completed and published in summer 2010, but no document has yet been submitted.
Johno Dalli atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Dalli on behalf of the Commission
(2011 m. sausio 4 d.)
(4 January 2011)
Siekdama įvertinti ES genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų teisės aktus, 2009 m. birželio 5 d.
On 5 June 2009 the Commission signed a contract with an evaluation Consortium (the contractor) in order to evaluate the EU legislation on genetically modified (GM) food and feed.
Genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų teisės aktų ir genetiškai modifikuotų organizmų auginimo teisės aktų vertinimas bus baigtas 2011 m. pradžioje.
The evaluation on the GM food and feed legislation together with the one conducted for the legislation regarding the cultivation of genetically modified organisms (GMOs) will be finalised by the beginning of 2011.
Komisija išnagrinės vertinimo išvadas, kad galėtų nuspręsti, ar reikės keisti teisės aktus.
The Commission will subsequently assess the outcome of the evaluations and will draw conclusions on appropriate follow-up as necessary.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010589/2010
Question for written answer E-010589/2010
(2010 m. gruodžio 20 d.)
(20 December 2010)
Tema: Būsimoji žaliosios knygos dėl PVM sistemos peržiūra
Subject: Future Green Paper on revision of the VAT system
Europos Parlamentas buvo išsakęs nuomonę, kad valstybių narių šiuo metu taikoma PVM sistema turi spragų, kuriomis pasinaudojama sukčiavimo tikslais.
Parliament considers that the VAT system to which the Member States are subject at present contains loopholes, which are being exploited for purposes of fraud.
Europos Komisija paskelbė apie ketinimą pradėti rengti žaliąją knygą dėl PVM sistemos peržiūros siekiant sukurti palankesnę aplinką verslui ir paprastesnę bei tvirtesnę sistemą valstybėms narėms.
The Commission has announced its intention of starting work on a Green Paper on revision of the VAT system with a view to creating an environment more favourable to businesses and a simpler and sounder system for Member States.
Kada Europos Komisija ketina pateikti minėtąją žaliąją knygą?
When does the Commission intend to submit this Green Paper?
Ar Komisija ketina ištirti konkrečius standartinio PVM tarifo ir kitus tarifo dydžio klausimus?
Does it intend to consider the specific issues of the standard rate of VAT and the amount of the rate?
Ar Komisija nemano, kad turi būti apsvarstytas platesnis naujos PVM strategijos klausimas, įskaitant PVM taikymo sritis ir išimtis?
Does not the Commission consider that account should be taken of the wider issues of a new VAT strategy, including the field of application of VAT and exemptions from it?
Ar Europos Komisija ketina į šias diskusijas įtraukti Europos Parlamentą?
Will the Commission involve the European Parliament in these discussions?
A. Šemetos atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Šemeta on behalf of the Commission
(2011 m. sausio 19 d.)
(19 January 2011)
Žalioji knyga perduota Europos Parlamentui.
The Green Paper has been transmitted to the European Parliament.
Joje nagrinėjama daug svarbių klausimų, kaip antai PVM tarifai, PVM taikymo sritis ir išimtys.
It covers numerous key issues such as VAT rates, the scope of VAT and exemptions.
Remdamasi dėl žaliosios knygos surengtų viešųjų konsultacijų rezultatais, Komisija imsis nustatyti naujus PVM prioritetus.
Based on the outcome of the public consultation launched by the Green Paper, the Commission will work on new VAT priorities.
Jie bus pristatyti komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui iki 2011 m. pabaigos.
They will be presented in a Communication to the Council and the European Parliament before the end of 2011.
Todėl Europos Parlamentas bus visapusiškai įtrauktas į šias diskusijas.
The European Parliament will therefore be fully involved in these discussions.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010713/2010
Question for written answer E-010713/2010
Tema: Dėl anglies junginių mokesčių taikymo ES valstybėse narėse
Subject: Application of carbon taxes in the EU Member States
Norint sėkmingai įgyvendinti pagal susitarimą „20–20–20“ nustatytus tikslus ir įveikti su klimato kaita ir energetika susijusias problemas, būtini tvirti finansiniai įsipareigojimai ir nauji būdai papildyti esamam finansavimui.
In order to achieve the 20/20/20 targets and overcome the problems relating to climate change and energy, there is a need for strong financial commitments and new ways of supplementing existing funding.
Europos Parlamentas pareiškė savo nuomonę, kad turi būti ieškoma naujoviškų finansavimo būdų ir pereita prie išmetamo anglies dioksido kiekiu pagrįstos mokesčių sistemos.
The European Parliament has stated clearly that it is vital to find innovative funding solutions and move towards a tax system based on CO 2 emissions.
Taip biudžeto įstaigos gautų pajamų, o klientai ir pramonė būtų skatinami ieškoti klimatui palankių sprendimų.
In this way, budgetary institutions would gain revenue, while clients and industry would be encouraged to find green solutions.
Kai kuriose valstybėse narėse jau taikomi skirtingi anglies junginių mokesčiai.
In some Member States separate carbon taxes are already being applied.
Ar Europos Komisija nemano, kad šie skirtingi mokesčiai gali kelti riziką bendrosios rinkos konkurencingumui ir sutrikdyti ES emisijos leidimų sistemos veikimą?
Does the European Commission feel that these separate taxes may pose a risk to the competitiveness of the common market and upset the operation of the European Union Emissions Trading System?
Ar Europos Komisija nemano, kad būtina svarstyti galimybę įvesti koordinuotus anglies junginių mokesčius ES lygmeniu užtikrinant vienodas konkurencines sąlygas emisijos leidimų sistemai nepriklausantiems sektoriams?
Does the European Commission deem it necessary to consider introducing coordinated carbon taxes at EU level, ensuring equal competitive conditions for sectors outside the Emissions Trading System?
(2011 m. vasario 15 d.)
(15 February 2011)
Pagrindinis tokio pasiūlymo tikslas iš tiesų būtų šią direktyvą labiau suderinti su ES energetikos ir klimato politikos tikslais, inter alia , minimalius mokesčių už energijos produktus dydžius grindžiant tų produktų išmetamu anglies dioksido kiekiu, ir suderinti direktyvą su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.
The main objective of such a proposal would indeed be to bring the directive more closely in line with the EU's energy and climate change objectives, inter alia , by basing minimum taxation rates on carbon dioxide (CO 2 ) emissions and energy content of energy products and aligning the directive to the EU Emissions Trading System.
Taip būtų išvengta galimų iškraipymų, kurie atsirastų valstybėms narėms savarankiškai įvedant CO 2 elementą į savo nacionalines mokesčių sistemas.
Such a scheme could also avoid possible distortions resulting from an uncoordinated introduction by Member States of a CO 2 element in their national tax legislation.
Kaip gerbiamas Europos Parlamento narys pastebėjo, tam tikros valstybės narės savo teisės aktuose jau yra numačiusios įvesti tokį CO 2 elementą.
As pointed out by the Honourable Member, the legislation of some Member States already foresees such a CO 2 element.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010714/2010
Question for written answer E-010714/2010
Tema: Sanglaudos politikos programų įgyvendinimas valstybėse narėse 2007-2013 m.
Subject: Implementation of cohesion policy programmes in Member States (2007‑13)
Europos Komisijos 2010 m. strateginėje ataskaitoje dėl 2007–2013 m. sanglaudos programų įgyvendinimo pažymima, kad valstybės narės vėluoja atrinkti investiciniu požiūriu svarbių sričių projektus.
The Commission’s ‘Strategic Report 2010 on the implementation of the [cohesion policy] programmes 2007‑13’ notes that the Member States have fallen behind in the selection of projects in key investment fields.
Komisija taip pat pažymi, kad investicijos į energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos išteklių projektus nėra tokios naudingos, kokių buvo tikėtasi.
It also makes the point that energy efficiency and renewable energy projects have failed to produce the expected results.
Sanglaudos politika yra pagrindinė priemonė, padėsianti iki 2020 m. pasiekti tikslus „20-20-20“ ir plėtoti tvarią Europos ekonomikos strategiją.
Cohesion policy is an essential means to employ in order to attain the ‘20-20-20’ goals by 2020 and pursue a sustainable European economic strategy.
Ar Komisija ketina nustatyti kliūtis, kurios trukdo tam, kad daugiau sanglaudos programų lėšų būtų panaudota energetikos srityje?
Will the Commission identify the obstacles preventing a higher percentage of cohesion programme funds being allocated to the energy sector?
Ar Komisija ketina pasiūlyti papildomas priemones, kuriomis būtų panaikinami trukdžiai, neleidžiantys efektyviai ir laiku panaudoti sanglaudos politikai skirtų lėšų valstybėse narėse įgyvendinant prioritetinius projektus geležinkelių, energijos, aplinkosaugos ir skaitmeninės ekonomikos srityse?
Will it put forward additional measures to eliminate the reasons which are making it impossible for cohesion policy funding to be used effectively at the right time to implement priority projects related to railways, energy, environmental protection, and the e‑economy?
J. Hahn atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Hahn on behalf of the Commission
(2011 m. vasario 9 d.)
(9 February 2011)
Vis dėlto, tai nereiškia, kad šių lėšų neįmanoma panaudoti veiksmingai: yra valstybių narių, kuriose tam tikros srities atrinktų projektų skaičius yra didesnis nei vidutinis.
However, this does not mean that it is impossible for these resources to be used effectively, as is demonstrated by the fact that in each theme there are Member States that have higher than average rates of project selection.
Pagrindinės lėtos projektų atrankos priežastys yra šios: —
In general, the main reasons for slow project selection are: —
dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjęs tam tikrų priemonių poreikis;
Lower demand for certain types of measures due to the economic recession;
apribotos nacionalinės bendram finansavimui skirtos lėšos;
Constraints on national sources of co-financing;
vėlavimas rengiant projektus, kurie atitiktų ES valstybės pagalbos, aplinkos apsaugos arba viešųjų pirkimų taisykles;
Delays in preparing projects that conform to EU State aid, environmental or procurement rules;
vėlavimas praktiškai įgyvendinant pagrindinius infrastruktūros projektus;
Delays in the preparation of major infrastructure projects on the ground;
nepakankami kai kurių vadovaujančiųjų institucijų administraciniai pajėgumai.
Insufficient administrative capacity in certain managing authorities.
Veiklos ataskaitose, kurias numatoma paskelbti 2011 m. birželio mėn. pabaigoje, bus pateikta papildomos informacijos apie projektų įgyvendinimo pažangą iki 2010 m. pabaigos.
The reports on activities up to end-2010 (due in end June 2011) will provide complementary information on implementation progress.
Energijos srities prioritetų įgyvendinimas susijęs su konkretesnėmis kliūtimis: —
In relation to progress with energy priorities the more specific constraints appear to be linked to: —
energijos sektoriui skirtų asignavimų iš Europos regioninės plėtros fondo padidinimas (palyginti su 2000–2006 m. laikotarpiu), kuris ne visada buvo paremtas aiškiomis įgyvendinimo strategijomis;
The increase of allocations related to energy mainly under the European Regional Development Fund since the previous period, 2000‑06, which has not always been accompanied by clear implementation strategies.
daugelyje valstybių narių energijos srities strategijos ir projektai turi būti peržiūrėti arba yra šiuo metu peržiūrimi.
Energy strategies and plans are, in a number of Member States, in need of revision or are currently being revised.
Todėl projektų sąrašai yra nepilni, o dauguma paskelbtų projektų nėra baigti rengti.
Therefore, lists of projects have been insufficient, and major projects announced have not been ready.
Tai dažnai susiję su vėlavimu patvirtinti valstybės pagalbą;
This has often involved delays in preparing state aid approval.
ES mastu pirmenybė teikiama energijos srities projektams, tačiau į tai ne visada atsižvelgiama vietos, regionų ir netgi nacionaliniu lygmenimis;
The priority given at EU level to energy issues is not always reflected at local, regional and even national level.
pajėgumų trūkumas, susijęs su darbuotojų trūkumu valdžios institucijose arba su nepakankamai kvalifikuotais darbuotojais; skelbiami kvietimai teikti paraiškas energijos auditams atlikti, nors nėra pakankamai šios srities auditorių; vadovaujančiosios institucijos neturi pakankamai žinių apie finansų inžinerijos priemones; galioja sudėtinga leidimų sistema; teikiamos netinkamos paskatos; teisės aktai ir sutartys yra neaiškūs.
Lack of capacity reflected in understaffed/underskilled administrations; calls for proposals requiring energy audits are made when insufficient number of energy auditors is unavailable; unfamiliarity in managing authorities with financial engineering mechanisms; complexity of permits systems; inappropriate incentives; unclear legislation and contractual frameworks.
Pasiūlyti pakeitimai susiję su padidintu išankstiniu ES finansavimu, taisyklių supaprastinimu ir veiklos masto išplėtimu.
These modifications encompassed increased EU pre-financing, rule simplifications and extending the scope of activities.
Be to, Komisija, atsižvelgdama į regioninės politikos įsipareigojimą skatinti tvarios energijos naudojimą, 2011 m. sausio 26 d. priėmė komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ COM(2011) 17 galutinis; prie jo pridėtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2011) 92 galutinis. , kuriame apibrėžė regioninės politikos vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ COM(2010) 2020 galutinis. ir pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“.
Further showing the commitment of Regional Policy for sustainable energy, the Commission adopted on 26 January 2011 a Communication ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ COM(2011)17 final, with the accompanying staff working document, SEC(2011)92 final. which sets out the role for Regional Policy in contributing to the implementation of the Europe 2020 strategy COM(2010)2020 final , and in particular to the flagship initiative, ‘Resource Efficient Europe’.
Jame regionai ir miestai skatinami sparčiau investuoti į atsinaujinančiąją energiją ir efektyvų energijos vartojimą, pasinaudoti naujomis galimybėmis investuojant į energijos vartojimą pastatuose.
It recommends that regions and cities should accelerate investments in renewable energies and energy efficiency, seizing the new opportunities available for energy investments in buildings and provides good practices.
Už regioninę politiką ir energiją atsakingų Komisijos narių tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, kad būtų tinkamai panaudoti prioritetinei energijos sričiai skirti sanglaudos politikos asignavimai.
In relation to energy priorities, the services of the Members of the Commission responsible for Regional Policy and for Energy are working closely together to promote the take up of energy allocations under cohesion policy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-010727/2010
Question for written answer E-010727/2010
Tema: Dėl geresnio admninistravimo ES ir Europos ombudsmeno funkcijų išplėtimo
Subject: Wider role for the European Ombudsman and better EU administration
Europos ombudsmeno institucijos tikslas – užtikrinti, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, galėtų kreiptis su skundu dėl netinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų administravimo veiksmų.
The office of European ombudsman serves the purpose of ensuring that every EU citizen or any natural or legal person living, or having its registered office, in a Member State is entitled to complain about maladministration by Community institutions, agencies, or bodies.
Iš 2010 m. ombudsmeno pateiktos ataskaitos matosi, kad Europos piliečiai ir įmonės aktyviai naudojasi skundo teise, o dažniausiai pasitaikantys kaltinimai dėl netinkamo administravimo yra susiję su skaidrumo stoka, neteisingumu arba piktnaudžiavimu valdžia, vėlavimu, įgyvendinimo klaidomis ir kt.
The report submitted by the Ombudsman in 2010 notes that European citizens and firms are making active use of their right to complain and that alleged cases of maladministration relate most often to failures of transparency, injustice or abuse of power, delays, procedural irregularities, and so on.