natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina Komisiją imtis veiksmų, kurių reikia siekiant gauti reikiamos informacijos apie protokolo įgyvendinimą, taigi užtikrinti, kad teisėkūros procedūra būtų skaidresnė;
Calls on the Commission to take any steps required in order to obtain the necessary data on the implementation of the Protocol and thus make the legislative procedure more transparent;
ragina Komisiją į žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą įtraukti sąlygą dėl žmogaus teisių laikymosi, kaip buvo raginama jo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434 .
Calls on the Commission to introduce in the Fisheries Partnership Agreement a clause on compliance with human rights, as called for in its resolution of 25 November 2010 on human rights and social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimu protokolu būtų visapusiškai laikomasi tarptautinės teisės normų ir teikiama nauda visoms poveikį patiriančioms vietos gyventojų grupėms;
Calls on the Commission to ensure that the future Protocol fully respects international law and benefits all the local population groups affected;
ragina, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui išsamią ataskaitą raštu, kurioje pabrėžiama, kaip turi būti atsižvelgiama į Parlamento pageidavimus būsimajame protokole;
Calls on the Commission to provide Parliament with a detailed written report outlining the degree to which Parliament's wishes have been taken into account in the future Protocol;
be to, ragina Komisiją, laikantis Lisabonos sutarties nuostatų, gerbti tarpinstitucinio pagrindo susitarimą ir Europos Parlamento vaidmenį;
Calls on the Commission, further, to respect the interinstitutional framework agreement and the European Parliament's role, in accordance with the provisions of the Lisbon Treaty;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, valstybėms narėms ir Maroko vyriausybei.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Member States and the Government of Morocco.
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, ypač į jos 21, 42, 45 ir 46 straipsnius, taip pat į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir jos protokolą Nr. 10,
having regard to Title V of the Treaty on European Union, and in particular to Articles 21, 42, 45 and 46, as well as to the Treaty on the Functioning of the European Union and Protocol No 10 thereto,
atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Priimti tekstai, P7_TA(2011)0228 .
having regard to its resolutions of 11 May 2011 on the development of the common security and defence policy following the entry into force of the Lisbon Treaty Texts adopted, P7_TA(2011)0228 .
, 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo Priimti tekstai, P7_TA(2010)0419 .
, of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities Texts adopted, P7_TA(2010)0419 .
ir 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo OL C 308 E, 2011 10 20, p.
, and of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy OJ C 349 E, 22.12.2010, p.
, taip pat į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos saugumo ir gynybos politikos,
, as well as to its previous resolutions on European Security and Defence Policy,
atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę ( A7-0428/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0428/2011 ),
su susirūpinimu atkreipia dėmesį į itin sustiprėjusią tendenciją, pagal kurią dėl finansų, ekonomikos ir skolų krizės apkarpomi daugumos ES valstybių narių gynybos biudžetai, ir į galimą neigiamą šių priemonių poveikį šalių kariniams pajėgumams, taigi ir ES gebėjimui veiksmingai vykdyti įsipareigojimus, susijusius su taikos palaikymu, konfliktų prevencija ir tarptautinio saugumo stiprinimu, remiantis Jungtinių Tautų chartijos principais, jei valstybės narės nesugebės kompensuoti to neigiamo poveikio didesniu Europos bendradarbiavimu ir koordinavimu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad gynyba yra viešoji gėrybė, susijusi su visų Europos piliečių saugumu, ir kad visos valstybės narės turi prisidėti prie jos, vadovaudamosi bendradarbiavimo, naštos pasidalinimo ir ekonomiškumo principais;
Notes with concern the culmination of a trend in recent years of cuts in the defence budgets of the majority of EU Member States in the wake of the financial, economic and debt crisis, and the potential negative impact of these measures on their military capabilities and, therefore, on the ability of the EU to effectively take over its responsibilities in peace keeping, conflict prevention and the strengthening of international security, in accordance with the principles of the United Nations Charter, should the Member States fail to make up for these losses through increased European cooperation and coordination; underlines, in this regard, that defence constitutes a public good that affects the security of all European citizens and that all Member States need to contribute in a spirit of cooperation, burden sharing and cost-effectiveness;
įspėja, jog, nekoordinuojant gynybos biudžeto mažinimo, Europa gali visiškai prarasti tam tikrus karinius pajėgumus; todėl palankiai vertina ir remia Tarybos raginimą valstybėms narėms keistis, kai reikia, informacija ir padidinti dabartinio ir būsimo gynybos biudžeto mažinimo skaidrumą, ir ragina įvertinti šio biudžeto mažinimo poveikį pajėgumų, kuriais remiama BSGP, plėtojimui; primena, jog intervencija į Libiją aiškiai parodė, kad netgi Europos šalių koalicija negali atlikti tokios operacijos be JAV pagalbos;
Warns that uncoordinated defence budget cuts could result in the complete loss of certain military capabilities in Europe; welcomes and supports, therefore, the Council's encouragement to the Member States to exchange information, as appropriate, and enhance transparency on current and forthcoming defence budget cuts, and calls for an impact assessment of these budget cuts for the development of capabilities in support of CSDP; recalls that the intervention in Libya clearly demonstrated that even a coalition of European countries is unable to carry out an operation of this kind without US support;
pažymi, kad gynybos klausimais ir toliau neproporcingai pasikliaujama Jungtinėmis Valstijomis, atsižvelgiant į tai, kad visų Šiaurės Atlanto aljanso gynybos išlaidų JAV dalis padidėjo iki 75 %, todėl reikia, kad gynybos išlaidų Europos sąjungininkių dalis padidėtų; susirūpinęs pažymi, kad, be pastaruoju metu mažinamų biudžetų, valstybės narės jau daugiau kaip dešimtmetį nepakankamai investuoja į saugumo ir gynybos sritis ir skiria joms per mažai lėšų;
Notes the continuing disproportionate reliance on the United States in defence matters, given that the US share of all defence spending in the North Atlantic Alliance has risen to 75 %, and the need therefore for European allies to increase their share of the defence burden; notes with concern that recent budget cuts are in addition to a pattern of Member States under-investing and under-spending in the fields of security and defence for over a decade;
kadangi saugumo padėtis vis sudėtingesnė ir sunkiau nuspėjama, primygtinai ragina visas ES valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus, kuriais siekiama kovoti su bendromis grėsmėmis, nustatytomis Europos saugumo strategijoje (ESS), visapusiškai prisiimant savo įsipareigojimų dėl taikos ir saugumo Europoje, kaimyninėse jos šalyse ir platesniame pasaulyje dalį; pripažindamas, kad ne visos grėsmės yra karinio pobūdžio ir kad ES turi įvairių krizės prevencijos ir valdymo priemonių, kuriomis gali pasinaudoti, pvz., civilinius pajėgumus ir techninės pagalbos priemones, primena valstybėms narėms jų ne kartą prisiimtus įsipareigojimus, įskaitant Sutartį ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, gerinti karinius pajėgumus ir ragina jas užtikrinti, kad šių įsipareigojimų būtų laikomasi;
In an increasingly complex and unpredictable security environment, urges all EU Member States to cooperate more closely and coordinate actions against the common threats identified in the European Security Strategy (ESS), assuming fully their part of responsibility for peace and security in Europe, its neighbourhood and the wider world; while recognising that not all threats are of a military nature and that the EU has a variety of instruments at its disposal for crisis prevention and management, such as its civilian capabilities and technical assistance instruments, reminds the Member States of their repeated commitments, including in the Treaty and European Council conclusions, to improve their military capabilities, and calls on them to make sure these commitments are met;
pakartoja savo nuomonę, kad sustiprintas Europos gynybos pajėgumas padidins ES strateginę autonomiją ir labai prisidės prie kolektyvinio saugumo, kurio siekiama NATO ir kitomis partnerystėmis; pabrėžia, kad Lisabonos sutarties nuostatos suteikia šiuo požiūriu daug galimybių ir primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti nuolatinį struktūruotą bendradarbiavimą, apibrėžti solidarumo ir tarpusavio gynybos nuostatų taikymo sąlygas ir visapusiškai panaudoti Europos gynybos agentūrą;
Reiterates its view that a reinforced European defence capability will enhance the strategic autonomy of the EU and provide an important contribution to collective security in the context of NATO and other partnerships; emphasises the potential of the provisions of the Lisbon Treaty in this respect and urges the Member States to implement permanent structured cooperation, to define the conditions for the application of the solidarity and mutual defence clauses, and to make full use of the European Defence Agency;
mano, kad ekonomikos ir finansų krize gali būti pasinaudota kaip galimybe suvienyti ES gynybos politiką, nes tai gali suteikti paskatą pagaliau parengti ir įgyvendinti ilgai lauktas plataus užmojo reformas;
Considers that the economic and financial crisis can be used as an opportunity for the integration of EU defence policies, as it can provide the impetus for finally creating and implementing ambitious reforms long in the making;
atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares pripažinti, kad sustiprintas bendradarbiavimas yra geriausias būdas žengti į priekį ir kad, visų pirma: A. geresnis gynybos planavimo koordinavimas, į kurį įeitų karinių reikalavimų suderinimas ir sąveikos didinimo priemonės, B. tam tikrų pajėgumų ir paramos priemonių sutelkimas ir dalijimasis jais, C. sustiprintas bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, D. sąlygų pramonės bendradarbiavimui ir konsolidavimui sudarymas ir E. viešojo pirkimo optimizavimas ir rinkos kliūčių pašalinimas padėtų valstybėms narėms plėtoti pajėgumus ekonomiškesniu būdu, kuris neturėtų neigiamo poveikio jų suverenitetui;
Given the above, urges the Member States to accept that increased cooperation is the best way forward and that, in particular through (A) better coordination of defence planning, which includes harmonisation of military requirements and measures to increase interoperability, (B) pooling and sharing of certain capabilities and support structures, (C) enhanced cooperation in research and technological development, (D) facilitating industrial collaboration and consolidation, and (E) optimisation of procurement and removing market barriers, the Member States can develop capabilities in a more cost-efficient way, and this without adverse effects on their sovereignty;
pabrėžia, kad ES disponuoja priemonėmis ir mechanizmais, kurie gali padėti valstybėms narėms pasiekti toliau nurodytų tikslų, įskaitant sričių, kuriose galėtų būti teikiamas didesnis Europos lygio finansavimas, nustatymą (F);
Stresses that the EU has at its disposal tools and mechanisms that can assist the Member States in achieving this, as set out below, including through the identification of areas where more funding could be provided at European level (F);
vis dėlto pripažįsta, kad tinkamos pramoninės ir technologinės bazės išlaikymas ir tiekimo patikimumo užtikrinimas yra svarbiausi nacionalinės gynybos klausimai, kuriuos sprendžiant neturėtų būti vadovaujamasi vien ekonominiais tikslais;
Recognises that, regardless of the above, maintaining an adequate manufacturing and technological base and ensuring security of supply are fundamental national defence matters which should not be governed solely by financial objectives;
mano, kad visos ES priemones gynybos srityje reaguojant į finansų krizę iš esmės turėtų vykdyti Europos gynybos agentūra (EGA), kurios veikla gali apimti plačią politikos peržiūros ir planavimo sritį, tačiau vis dar negalima to padaryti dėl dabartinės jos struktūros; ragina atnaujinti EGA struktūrą, turint mintyje, kad jos biudžeto, personalo, atsakomybės ir visų įgaliojimų padidinimas būtų ekonomiškai efektyvus atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, nes būtų sudarytos sąlygos jai geriau siekti ES gynybos sektoriaus optimizavimo ir vykdyti specialų uždavinį išvengti brangiai kainuojančio dubliavimosi ir finansiniu požiūriu netvarios gynybos politikos;
Considers that a major focus of all EU efforts on defence in reaction to the financial crisis should be the European Defence Agency (EDA), which has the potential to cover a wide area of policy overhauls and planning, yet is unable to do so in its current format; calls for an upgrade of the format of the EDA, considering that an increase in its budget, personnel, areas of responsibility and overall powers would be cost-effective in the long run, enabling it to work better on the optimisation of the EU defence sector, with a specific task of avoiding costly duplications and financially unsustainable defence policies;
Geresnis gynybos planavimo koordinavimas
Better coordination of defence planning
pakartoja savo raginimą valstybėms narėms atlikti sistemingas saugumo ir gynybos peržiūras, laikantis bendrų kriterijų ir suderinto tvarkaraščio; siūlo, kad ši veikla taptų reguliari ir būtų susieta su biudžeto procedūromis – būtų tarsi saugumo ir gynybos peržiūrų „Europos semestras“;
Reiterates its call on the Member States to conduct systematic security and defence reviews in accordance with common criteria and a harmonised timetable; suggests that this could be developed into a regular exercise which is linked to budgetary procedures – a sort of ‘European semester’ of security and defence reviews;
pabrėžia, kad tokiomis koordinuotomis peržiūromis būtų siekiama panaikinti nacionalinės gynybos planavimo su niekuo nesitariant praktiką ir sukurti struktūruotų diskusijų platformą, kuri sudarytų valstybėms narėms sąlygas atsižvelgti į bendrą padėtį – Europos perspektyvą, prieš priimant svarbiausius strateginius sprendimus dėl savo gynybos pajėgumų; pabrėžia, kad iniciatyva turėtų papildyti atitinkamų valstybių narių veiklos koordinavimą NATO gynybos planavimo proceso metu;
Stresses that the point of such coordinated reviews would be to end the culture of isolation in national defence planning and to establish a platform for structured discussion, allowing the Member States to consider the bigger picture – the European perspective – before they take key strategic decisions on their defence capabilities; underlines that the initiative should complement, for the Member States concerned, their coordination within the NATO Defence Planning Process;
dar kartą ragina priimti ES baltąją knygą dėl saugumo ir gynybos, kurioje, atsižvelgiant į turimas priemones ir išteklius, taip pat į netradicinius saugumo aspektus, būtų aiškiau apibrėžti ES saugumo ir gynybos tikslai, interesai ir poreikiai, plėtojant ir įgyvendinant Europos saugumo strategiją; pabrėžia, kad knyga turėtų būti parengta ir reguliariai atnaujinama, remiantis nacionalinėmis peržiūromis, joje turėtų būti pateikta peržiūroms reikalinga informacija, susiejant nacionalinės gynybos planavimą su bendra saugumo apžvalga ir grėsmės įvertinimu; pabrėžia, kad tokia baltoji knyga, kurioje bus apibrėžta bendra su iššūkiais ir sprendimais susijusi vizija, padės stiprinti pasitikėjimą ir pateiks kryptingas gaires, kaip turėtų būti formuojamos ES pajėgos;
Calls again for an EU White Paper on security and defence that would develop and implement the European Security Strategy, better defining the EU's security and defence objectives, interests and needs in relation to the means and resources available, while also taking into account non-traditional aspects of security; emphasises that it should be drafted and regularly updated on the basis of the national reviews, while at the same time providing a reference for them, linking national defence planning with a common security outlook and threat assessment; stresses that such a White Paper, by setting out a common vision of challenges and solutions, will build trust and provide focused strategic guidance on the form that EU forces should take;
primena, kad Lisabonos sutartis sustiprino Europos gynybos agentūros (EGA) vaidmenį remiant valstybių narių pastangas tobulinti karinius pajėgumus bendros saugumo ir gynybos politikos srityje; todėl siūlo, kad valstybės narės paprašytų agentūros išnagrinėti, kaip būtų galima pagerinti gynybos planavimo koordinavimą Europoje; be to, primena, kad Sutartyje nustatyti EGA uždaviniai – įvertinti įsipareigojimų dėl pajėgumų laikymąsi ir skatinti veiklos reikmių suderinimą, ir ragina geriau vykdyti šiuos uždavinius; rekomenduoja, kad žengdamos pirmąjį „Europos semestro“ žingsnį, valstybės narės pateiktų savo nacionalinio saugumo ir gynybos peržiūrų projektus EGA konsultacijai, kad agentūra įvertintų juos, ypač atsižvelgdama į pajėgumų prioritetus, nustatytus EGA valdančiosios tarybos Pajėgumų plėtojimo plane, ir kitų valstybių narių planus bei NATO gynybos planavimą; mano, kad per labai trumpą laiką EGA galėtų taip pat atlikti svarbų vaidmenį nustatant Europos pajėgumus ir ginkluotės politiką;
Recalls that the Lisbon Treaty has reinforced the role of the European Defence Agency (EDA) in supporting the Member States in their efforts to improve the military capabilities for the Common Security and Defence Policy; suggests, therefore, that the Member States ask the Agency to examine how to improve coordination of defence planning in Europe; recalls, furthermore, that the Treaty tasks the EDA to evaluate the observance of capability commitments and to promote the harmonisation of operational needs, and calls for better execution of these tasks; recommends that, as a first step in the ‘European semester’ exercise, the Member States could submit their draft national security and defence reviews to the EDA for advice, to assess them in particular in the light of the capability priorities set by the EDA steering board in the Capability Development Plan, as well as of the plans of the other Member States and of the NATO Defence Planning Process; believes that, in the very short term, the EDA should also play an important role in defining a European capabilities and armaments policy;
mano, kad kitas valstybių narių žingsnis galėtų būti abipusių konsultacijų procesas, siekiant suderinti karinius reikalavimus ir išnagrinėti visas galimybes padidinti ekonomiškumą, sudarant ES lygio, regioninius, dvišalius ar kitokius susitarimus;
Takes the view that, as the next step, the Member States should go through a process of mutual consultations in order to harmonise their military requirements and examine all options for increasing cost-efficiency through EU-level, regional, bilateral or other arrangements;
ragina valstybes nares šiame procese taip pat spręsti klausimus, susijusius su esamu pajėgumų pertekliumi, ypač kalbant apie įrangą ir personalą, kuriems neteikiama pirmenybė vykdant operacijas;
Urges the Member States also to address within such a process the existing overcapacities, especially as regards equipment and personnel of lesser priority in operations;
Pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais
Pooling and sharing of capabilities
pabrėžia, jog išteklių telkimo priemonės turi būti glaudžiai susietos su specializacijos didinimo priemonėmis, kad valstybės narės, atsisakančios tam tikrų pajėgumų, galėtų būti tikros, kad jų gaus iš kitų veikėjų, ir pripažįsta, kad, norint tai įgyvendinti, reikės rimtų nacionalinių vyriausybių politinių įsipareigojimų;
Stresses that pooling resources must go hand in hand with enhanced specialisation where Member States giving up certain capabilities can be confident that others will provide them and recognises that this will require serious political commitment by national governments;
ragina valstybes nares kūrybiškai panaudoti įvairius pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais modelius, kuriuos galima apibrėžti, pvz.: 1. telkimą, kai nustatoma bendra pajėgumų nuosavybė, 2. telkimą, kai išteklių nuosavybė nacionalinė, 3. viešojo pirkimo telkimą arba 4. vaidmenų ir uždavinių pasidalijimą, arba, jei tikslinga, naudoti kelių modelių kombinaciją, ir ragina daryti sparčią pažangą, ypač minėtose srityse;
Invites the Member States to make creative use of the different pooling and sharing models that can be identified, such as (1) pooling through joint ownership, (2) pooling of nationally owned assets, (3) pooling of procurement, or (4) role- and task-sharing, and of combinations thereof as appropriate, and calls for quick progress especially in the areas mentioned above;
pirmiausia, kalbant apie atvejus, kai nustatoma bendra nuosavybė, ragina valstybes nares išnagrinėti, ar būtų galima tam tikrą įrangą įsigyti bendrai, sudarant dalyvaujančių šalių konsorciumą, arba pačiai ES, kaip pavyzdį imant tokias iniciatyvas, kaip NATO įgyvendinta Strateginio oro transporto pajėgumų iniciatyva, NATO programa AWACS ar ES programa „Galileo“, arba surasti valstybių narių konsorciumų įsigyjamos įrangos ES finansavimo ar bendro finansavimo galimybių; pabrėžia, kad bendra nuosavybė gali sudaryti sąlygas įsigyti pačią brangiausią įrangą, pvz., kosminius pajėgumus, nepilotuojamus orlaivius arba strateginio oro transporto pajėgumus;
First, on ‘joint ownership’, calls on the Member States to explore the possibilities for certain equipment to be jointly acquired by consortia of participating countries or by the EU itself, taking inspiration from initiatives such as the Strategic Airlift Capability implemented under NATO, the NATO AWACS programme or the EU's Galileo, or to search for possibilities of EU funding or co-funding of equipment acquired by consortia of Member States; stresses the potential of joint ownership for the most expensive equipment, such as for space capabilities, UAVs or strategic transport aircraft;