natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad susitarimo Kopenhagoje sudarymas reikiamai paskatintų parengti Naują tvarų planą, pagal kurį būtų skatinamas tvarus socialinis ir ekonomikos augimas, skatinamos ekologiniu požiūriu tvarios technologijos, energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimas, veiksmingas energijos vartojimas, mažinamas energijos sunaudojimas, užtikrinamas naujų darbo vietų kūrimas ir socialinė sanglauda išsivysčiusiose ir besivystančiose valstybėse; taip pat pabrėžia, kad būtina tinkamai atsižvelgti į aspektus, susijusius su klimato kaitos poveikiu visuomenės sveikatai; primena N. Sterno klimato kaitos ekonominių pasekmių apžvalgoje pateiktas išvadas, pagal kurias tarptautinė bendruomenė aiškiai ekonomiškai skatinama nedelsiant imtis veiksmų kovojant su klimato kaita; pripažįsta, kad viešojo sektoriaus tiesioginės investicijos į tvarios energijos infrastruktūrą ir papildomus mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sumažins klimato kaitos socialines išlaidas;
Emphasises that an agreement in Copenhagen could provide the necessary stimulus for a "Sustainable New Deal" boosting sustainable social and economic growth, promoting environmentally sustainable technologies, renewable energy and energy efficiency, reducing energy consumption and securing new jobs and social cohesion in both developed and developing countries; notes also that due consideration needs to be given to the public health aspects of climate change; recalls the Stern Review on the Economics of Climate Change, which demonstrates clear economic incentives for the international community to act as soon as possible to tackle climate change; recognises that upfront investments by the public sector in a sustainable energy infrastructure, and in complementary research and development, will reduce the social costs of climate change;
pabrėžia, kad aktyvus visų valstybių dalyvavimas sprendžiant su klimato kaita susijusias problemas bus įmanomas tik jeigu besivystančiose ir sparčiai augančios ekonomikos valstybėse toliau vyks tvarus ekonominis augimas; taigi ragina vykdyti iš tiesų integruotą politiką, kad būtų galimą spręsti su vystymusi ir klimato kaita susijusius iššūkius;
Emphasises that the active participation of all countries in tackling the climate challenge will only come about if developing countries and emerging economies can maintain sustainable economic growth; calls, therefore, for more truly integrated policy responses to development and climate challenges;
pažymi, kad klimato kaita yra iššūkis, kuriam išspręsti nėra vienintelio politinio sprendimo, tačiau derinant egzistuojančias galimybes ir labai padidinus veiksmingumą visose išsivysčiusių ir besivystančių valstybių ekonomikos ir visuomenės srityse būtų labai prisidedama prie išteklių ir paskirstymo problemos sprendimo bei taip būtų pasiruošta trečiajai pramonės revoliucijai;
Notes that climate change is a challenge to which there is no single political solution, but that the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society in developed and developing countries would contribute to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution;
pabrėžia, kad besivystančių valstybių gyventojai patirs ypač sunkias klimato kaitos pasekmes, todėl šios valstybės taip pat turėtų būti suinteresuotos prisidėti prie sėkmingo klimato kaitos susitarimo sudarymo;
Stresses that people in developing countries will be even worse affected by the consequences of climate change and that it is therefore also in the interests of those countries to contribute to the successful conclusion of a climate change convention;
pabrėžia, kad išsivysčiusios valstybės atsako už tinkamos, tvarios ir nuspėjamos finansinės ir techninės paramos teikimą besivystančioms valstybėms, kad šios galėtų įsipareigoti mažinti savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisitaikyti prie klimato kaitos pasekmių ir mažinti išmetamų dujų kiekį, susijusį su miškų naikinimu ir nykimu, bei stiprinti savo pajėgumus, kad galėtų vykdyti pagal būsimą tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtus įsipareigojimus;
Emphasises the responsibility of developed countries to provide sufficient, sustainable and predictable financial and technical support to the developing countries to allow them to commit themselves to the reduction of their greenhouse gas emissions, to adapt to the consequences of climate change and to reduce emissions from deforestation and forest degradation, as well as to enhance capacity-building in order to comply with obligations under the future international agreement on climate change;
primygtinai tvirtina, kad pagal minėtuosius įsipareigojimus teikti patikimą finansinę pagalbą, kurios reikia siekiant mažinti klimato kaitos poveikį ir prie jos prisitaikyti pagal JTBKKK, numatytos lėšos būtų naujai skirtos lėšos, kurios nebūtų OVP lėšų dalis, o jų skyrimas nepriklausytų nuo metinių valstybių narių biudžeto procedūrų; primena, kad šie ištekliai turi būti skiriami ne kaip lengvatinės paskolos, o kaip dotacijos; primena apie jau prisiimtus įsipareigojimus, kurių tikslas pasiekti OVP lygius, t. y. iki 2015 m. pasiekti 0,7 % BVP;
Insists that such commitments to provide for the required predictable financial support for climate change mitigation and adaptation in the context of the UNFCCC must be new and additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States; recalls that the resources should be distributed not as concessional loans, but as grants; recalls the already-existing commitments, aimed at achieving ODA levels of 0,7 % of GDP by 2015;
pabrėžia, jog būtina tarptautiniu lygiu skubiai užtikrinti visuomenės paramą siekiant, kad būtų sudarytas ambicingas Kopenhagos susitarimas, ir ragina ES įsipareigoti 2010−2012 m. laikotarpiu kasmet skirti bendrą bent 5−7 mlrd. eurų finansavimą, kaip numatyta pagal Komisijos apskaičiavimus;
Stresses the need for "fast-start" international public support in order to reach an ambitious Copenhagen agreement, and calls upon the EU to commit at least to the Commission's estimate of overall financing of EUR 5-7 billion annually for the period 2010-2012;
primena, kad iki 2020 m. bendras ES indėlis, siekiant besivystančioms valstybėms padėti mažinti klimato kaitos poveikį ir prie jos prisitaikyti, neturėtų būti mažesnis nei 30 mlrd. eurų per metus ir kad šis skaičius dar gali būti didinamas sukaupus daugiau žinių apie klimato kaitos problemos rimtumą ir apie su juo susijusių išlaidų mastą;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
ragina tarptautinę bendruomenę labai padidinti finansinę paramą besivystančioms valstybėms, kad jos, pasinaudodamos kitomis novatoriškomis finansavimo priemonėmis (pvz., užsienio skoloms apmokėti skirtos lėšos pervedamos į aplinkos apsaugos fondus), galėtų prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti jos poveikį;
Invites the international community to increase significantly its financial support for adaptation to and mitigation of climate change for developing countries by exploring other innovative financial mechanisms (for example debt-for-nature swaps);
pabrėžia, kad pagrindinė pajamų, gautų pardavus leidimus ES prekybos taršos leidimais sistemos aukcione, įskaitant aviacijos ir jūrų transporto sektoriams skirtus leidimus, dalis turėtų būti skirta padėti besivystančioms valstybėms kovoti su klimato kaita ir prie jos prisitaikyti; vis dėlto pabrėžia, kad daugiau nei 50 % ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų neįtraukta į 2005 m. pradėjusią veikti ES prekybos taršos leidimais sistemą; taigi primena, kad būtina kurti alternatyvias strategijas, kad pareiga mažinti išmetamų dujų kiekį ir atsakomybė tektų ne tik pramonės, bet ir visiems kitiems ekonomikos sektoriams, ir ypač visoms valstybėms narėms;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of certificates in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling developing countries to fight and adapt to climate change; stresses, however, that more than 50 % of EU emissions are not covered by the EU ETS that started in 2005; recalls, therefore, that it is necessary to develop alternative strategies so that every part of the economy, not only industry, and especially all the Member States, bear the burden of reducing emissions and assume their responsibilities;
pabrėžia, kad per būsimą ES biudžeto persvarstymą dėmesį ypač reikia skirti tam, kad būtų skirta pakankamai lėšų priemonėms kovai su klimato kaita ir prie jos prisitaikyti;
Emphasises that the upcoming EU budget review needs to focus on providing sufficient resources for measures for protection against, and adaptation to, climate change;
rekomenduoja, kad išsivysčiusios valstybės numatytų tam tikrą BVP procentinę dalį skirti bendradarbiavimo fondo, kuris diegtų ekologiškas energijos technologijas ir kuris būtų nepriklausomas nuo esamų paramos vystymuisi fondų, įsteigimui;
Recommends that the developed countries envisage earmarking a percentage of their GDP for the creation of a cooperation fund for the realisation of clean energy technologies, independently of existing development aid funds;
remia Norvegijos pasiūlymą dėl nustatytosios normos vienetų, o taip pat Danijos ir Meksikos pasiūlymus;
Supports Norway's proposal for Assigned Amount Units and the proposals from Denmark and Mexico;
ragina užtikrinti, kad Kopenhagos susitarime numatytuose valdymo organuose, įsteigtuose skirti finansavimą kovai su klimato kaita, būtų vienodas išsivysčiusių ir besivystančių valstybių atstovų skaičius; be to pažymi, jog siekiant užtikrinti, kad pervedamos finansinės lėšos būtų naudojamos tvariai, reikia pasinaudoti įgyvendinant vystymosi politiką sukaupta patirtimi ir taikyti jau įtvirtintus principus, pvz., gero valdymo principą; pabrėžia, kad pagalbą teikiančios valstybės turi investuoti į besivystančių valstybių lėšų įsisavinimo gebėjimų ugdymą, kad šios galėtų veiksmingai panaudoti išteklius;
Calls for the governing structures established in relation to climate financing under the Copenhagen agreement to ensure equal representation of developed and developing countries; stresses, furthermore, that, in order to guarantee that financial transfers are being used in a sustainable manner, experience from development policy and established principles such as "good governance" should be applied; points out that donor countries need to invest in increasing the "absorptive capacity" in developing countries, so that the latter are able to use the resources effectively;
Bendradarbiavimas su besivystančiomis valstybėmis
Cooperation with developing countries
tvirtina, kad tarptautiniame klimato kaitos susitarime laikotarpiui po 2012 m. turėtų būti atsižvelgta į dabartinius vystymosi procesus tarptautiniu ir nacionaliniu lygiais; ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai susieti klimato kaitą ir TVT, t. y., į projektus ir programas, kuriomis siekiama TVT, ir į visas skurdo mažinimo strategijas įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimo tikslus;
Insists that the post-2012 international climate change agreement should take into account the existing development processes both at international and national levels; calls on the Commission and the Member States to build the necessary links between climate change and the MDGs by incorporating adaptation to and mitigation of climate change into projects and programmes aimed at achieving the MDGs and into all poverty reduction strategies;
ragina Komisiją ir valstybes nares labai padidinti PKKA biudžetą ir siūlo, kad vienas iš finansavimo šaltinių galėtų būti pajamos, kurių tikimasi gauti pardavus leidimus ES prekybos taršos leidimais sistemos aukcione; ragina Komisiją užtikrinti, kad PKKA besivystančiose valstybėse atliktų informavimo ir konsultavimo centro prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo klausimais funkcijas, taigi nereikėtų kurti naujų dvišalių ES iniciatyvų;
Calls on the Commission and the Member States to increase substantially the budget for the GCCA and suggests that one source of funding could be obtained from the expected revenues from auctioning within the EU ETS; urges the Commission to ensure that the GCCA becomes a clearing house for adaptation funding in developing countries, thus avoiding the creation of new bilateral EU initiatives;
mano, kad dėl klimato kaitos žmonės priversti keisti gyvenamąją vietą, taigi dėl klimato kaitos kyla nauja priverstinės migracijos banga, o tarptautinė bendruomenė į tai turėtų tinkamai reaguoti; ragina tarptautinę bendruomenę nustatyti ir šalinti egzistuojančias teisės spragas dėl klimato kaitos pabėgėliais tapusių asmenų apsaugos, ir pradėti kurti specialias pagalbos šiems asmenims ir jų apsaugos sistemas;
Considers that climate change causes displacement of people and therefore creates new forced migration which has to be adequately addressed by the international community; calls on the international community to identify and address the legal shortfalls that exist in respect of the protection of climate refugees, and to initiate a specific assistance and protection system;
pabrėžia, kad institucijos turi būti atskaitingos ir santykiai turi būti grindžiami pasitikėjimu užtikrinant, kad pagalbą teikiančioms ir ją gaunančioms valstybėms būtų tinkamai atstovaujama institucijų, kurios finansuoja prisitaikymą prie klimato kaitos, valdymo organuose;
Underlines the necessity for institutional accountability and trust to be ensured by establishing a fair representation of donor and recipient countries in the management body of adaptation funding institutions;
mano, kad pokyčiai pasaulyje, t. y. perėjimas prie našios ir tvarios ekonomikos, yra ne tik būtini siekiant užkirsti kelią pavojingai klimato kaitai mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet kartu suteikia galimybę didinti investicijas, užimtumą, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą bei gerinti gyvenimo kokybę neatsisakant tikslo sudaryti visiems gyventojams sąlygas naudotis šiuolaikinėmis energetikos paslaugomis; taigi pabrėžia, kad reikia nedelsiant pasauliniu mastu pagerinti energijos vartojimo veiksmingumą ir padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį;
Considers that the global transformation to an efficient sustainable economy is not only necessary to pre-empt dangerous climate change by reducing greenhouse gas emissions, but that it also has the potential to increase investment, employment, economic growth, competitiveness and to improve quality of life without compromising the objective of ensuring access to modern energy services for all; stresses, therefore, the urgent need to improve energy efficiency on a global scale and to increase the share of renewable energy resources;
pabrėžia, kad siekiant užtikrinti patį didžiausią įmanomą saugumo lygį branduolinio kuro ciklo saugos ir saugumo problemas reikia spręsti atitinkamu tarptautiniu lygiu;
Stresses that an international shift towards a low-carbon economy will consider nuclear energy as an important part of the energy mix in the medium term; points out, however, that the issue of safety and security of the nuclear fuel cycle must be addressed in an appropriate manner at international level in order to ensure the highest possible level of safety;
ragina visas vyriausybes, įskaitant ES valstybių narių ir ES vyriausybes, skatinti veiksmingą energijos vartojimą; ragina ES valstybes nares užsibrėžti ambicingesnius tikslus kalbant apie teisės aktų, susijusių su veiksmingu energijos vartojimu, rinkinį, ypač kiek tai susiję su šiuo metu nagrinėjama ( COM(2008)0780 ) direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo nauja redakcija, kad būtų sudarytos sąlygos pasiekti dinamišką ir nuoseklų susitarimą su Taryba, ir taip būtų parodyta aiški pozicija dėl ES įsipareigojimų atsižvelgiant į Kopenhagos susitarimą ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti prie tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 %;
Urges all governments, including those of the EU's Member States, and the EU, to stimulate energy efficiency; urges EU Member States to step up their ambition on the energy efficiency package, notably on the Energy Performance of Buildings Directive recast which is currently being discussed ( COM(2008)0780 ), to enable a dynamic and cohesive agreement with the Council to be reached, thereby sending a strong message as to the EU's commitment in view of the Copenhagen agreement and facilitating the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions;
pabrėžia, kad energijai gaminti dideliu mastu naudojamas iškastinis kuras – pagrindinis visame pasaulyje išmetamo CO2 šaltinis; pripažįsta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu iškastinis kuras ir toliau bus svarbi energijos teikimo dalis; ragina derybose dalyvaujančias šalis ypatingą dėmesį skirti tam, kad būtų toliau tobulinamos ir pritaikomos tvarios, kurą tausiai naudojančios ir mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskiriančios technologijos, kurias taikant iškastinis kuras naudojamas elektros energijai gaminti;
Stresses that the large-scale use of fossil fuels in power generation is a major source of CO2 emissions worldwide; acknowledges that in the medium term fossil fuels will continue to play an important role in energy supply; calls on the negotiating parties to attach high importance to the further development and use of sustainable, fuel-efficient and emission-reducing fossil fuel technologies for the production of electricity;
mano, kad ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslams, ir finansiniams įsipareigojimams turi būti taikomas griežtesnis įsipareigojimų laikymosi kontrolės režimas, įskaitant išankstinio įspėjimo sistemą ir sankcijų sistemą, pvz., būsimųjų nustatytosios normos vienetų atšaukimas;
Considers that both emissions reduction targets and financing commitments need to be subject to a strengthened compliance regime, including an early warning mechanism and penalties, such as withdrawal of future Assigned Amount Units;
pabrėžia, kad istorinė atsakomybė už negrįžtamą klimato kaitą tenka išsivysčiusioms valstybėms, ir primena, kad jos privalo padėti besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms valstybėms prisitaikyti prie šių pokyčių;
Stresses the historical responsibility of developed countries for irreversible climate change and recalls the obligation to assist developing countries and least developed countries in adapting to these changes;
taigi ragina ES ir valstybes nares padėti besivystančioms valstybėms ugdyti gebėjimus, kad jos galėtų prisitaikyti prie klimato kaitos, ir teikti pakankamą technologinę pagalbą toms valstybėms, kurios yra labiausiai paveikusi besikeičianti aplinka;
Calls, therefore, on the EU and its Member States to assist developing countries in capacity building in order to adapt to climate change and to provide sufficient technological support for those countries most affected by a changing environment;
pripažįsta, kad svarbu aktyviai prisitaikyti prie neišvengiamos klimato kaitos, visų pirma pažeidžiamiausiuose regionuose ir pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms, ir pabrėžia, jog svarbu didinti informuotumą siekiant veiksmingiausio prisitaikymo prie klimato kaitos;
Recognises the importance of proactive adaptation to unavoidable climate change, in particular in the most vulnerable regions and groups within societies, and stresses the importance of awareness-raising as a means of addressing adaptation to climate change in the most effective way;
pabrėžia, kad ES ir valstybės narės taip pat turi imtis ryžtingesnių priemonių siekdamos skubiai įgyvendinti ES prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, kad būtų tausojami ištekliai, kuriuos būtų galima panaudoti ateityje tarptautiniams veiksmams;
Stresses that the EU and its Member States must also enhance action to support the urgent implementation of adaptation actions within the EU in order to save resources for future international action;
įsitikinęs, kad reikia vadovautis nauju požiūriu į technologinį bendradarbiavimą, kad būtų galima užtikrinti būtiną didesnę inovacijų spartą ir plėtros mastą, siekiant visoms valstybėms sudaryti galimybes naudoti prieinamas klimatui nekenksmingas technologijas, atsižvelgiant į susirūpinimą intelektinės nuosavybės teisėmis;
Believes that a new approach to technology cooperation is needed to achieve the necessary acceleration in the pace of innovation and the scale of deployment to allow all countries access to affordable climate-friendly technologies, while respecting intellectual property rights concerns;
mano, kad pagal Kopenhagos susitarimą turėtų būti numatytos technologinės veiksmų programos, skirtos pagrindinėms klimato kaitos poveikio mažinimo ir prisitaikymo prie jos technologijoms skatinti, kad būtų galima teikti paramą visoms technologinės grandies dalims siekiant įgyvendinti tokius tikslus, kaip antai labai padidinti mokslinių tyrimų, plėtros ir demonstracinės veiklos, kurie susiję su klimato kaitos poveikio mažinimu ir prisitaikymu prie jos, finansavimą; tokiomis aplinkybėmis pritaria Komisijos vertinimams, kad iki 2012 m. mokslinių tyrimų, plėtros ir demonstracinės veiklos energetikos srityje mastas visame pasaulyje turėtų didėti bent du kartus, o iki 2020 m. – keturis kartus;
Considers that the Copenhagen agreement should provide for Technology Action Programmes for key adaptation and mitigation technologies to provide support throughout the entire technology chain with objectives such as to considerably increase financing for mitigation and adaptation-related research, development and demonstration (RD&D); in this context supports the Commission assessment that, globally, energy-related RD&D should at least double by 2012 and be increased to four times its current level by 2020;
ragina išsivysčiusias valstybes daugiau investuoti į naujų ir pažangių technologijų mokslinius tyrimus siekiant užtikrinti tvarius ir veiksmingo energijos vartojimo gamybos procesus; mano, kad itin svarbu pagal 7–ąją bendrąją programą (FP 7) daugiau lėšų skirti tarptautiniam su klimato kaita susijusiam bendradarbiavimui;
Urges developed countries to invest more in research on novel and advanced technologies for sustainable and energy-efficient production processes; considers it essential to improve funding for international cooperation on climate change within the Seventh Framework Programme (FP7);
pabrėžia, kad nors atsižvelgiant į rinką priimami sprendimai, įskaitant pasaulinės anglies dioksido rinkos plėtrą numatant išsivysčiusiose valstybėse didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos ar apmokestinimo sistemas, negali būti laikomi tinkamais sprendimais besivystančioms valstybėms netolimoje ateityje, vis dėlto jie turi išlikti ilgalaikiu visų derybų tikslu; ragina ES ir jos partnerius pasaulyje kuo greičiau surasti veiksmingiausius būdus, kuriais būtų galima susieti ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą su regioninėmis arba federalinėmis leidimų prekybos sistemomis JAV ir kitose valstybėse, nes taip būtų užtikrinta didesnė taršos mažinimo būdų įvairovė, plečiama rinka ir didėtų jos likvidumas, be to būtų veiksmingiau paskirstomi ištekliai;
Emphasises that, although market solutions, including the development of a global carbon market, through "cap and trade" mechanisms or taxation schemes in developed countries, are not the solution for developing countries in the near future, this must remain the long-term goal for all negotiations; calls on the EU and its partners in the world to find, in the immediate future, the most effective way of promoting links between the EU ETS and regional or federal trading schemes in the USA and elsewhere, which in turn would promise greater diversity of abatement options, improved market size and liquidity, and ultimately a more efficient allocation of resources;