natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atkreipia dėmesį į tai, kad buvo patvirtinta Toledo deklaracija ir Toledo informacinis dokumentas dėl miestų atgaivinimo; pritaria, kad reikia užtikrinti daugiau nuoseklumo ir koordinavimo siekiant numatyti bendrą darbo programą arba Europos miestų darbotvarkę; palankiai vertina tai, kad ministrai pabrėžė poreikį stiprinti bendradarbiavimą su Europos Parlamentu ir veiksmų koordinavimą, taip pat tikslą stiprinti miestų aspektą įgyvendinant sanglaudos politiką ir skatinti tvarią miestų plėtrą bei integruotą požiūrį sutvirtinant ir kuriant priemones, kuriomis visais lygmenimis įgyvendinama Leipcigo chartija; pritaria valstybių narių ir Komisijos pastangoms tęsti Marselio procesą ir įgyvendinti tvarių Europos miestų orientacinę sistemą; susidomėjęs stebi orientacinės sistemos bandymo etapo pradžią; tačiau apgailestauja, kad miestai nepakankamai dalyvauja šiuose procesuose; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nedalyvaujantiems miestams būtų suteikta daugiau informacijos apie šį procesą, ir informuoti Parlamentą apie tolesnę raidą;
Notes the approval of the Toledo Declaration and the Toledo Reference Document on urban regeneration; agrees with the need for more continuity and coordination in moving towards a joint working programme or ‘European Urban Agenda’; welcomes the fact that ministers underlined the need to strengthen cooperation and coordination with the European Parliament, as well as the aim of strengthening the urban dimension in cohesion policy and promoting sustainable urban development and integrated approaches by reinforcing and developing instruments to implement the Leipzig Charter at all levels; congratulates the Member States and the Commission on their efforts to continue the Marseille process and implement a reference framework for sustainable European cities; follows with interest the launch of the test phase of the reference framework; regrets, however, that cities are not sufficiently involved in these processes; asks the Commission and Member States, therefore, to ensure better flow of information about this process to non-participating cities and to keep Parliament informed of further developments;
Vietos poreikiai ir (arba) Europos prioritetai
Local Needs and/vs. European Priorities
atkreipia dėmesį į tai, kad subsidiarumo principas apima miesto transporto paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad Europos masto bendradarbiavimas, koordinavimas ir finansavimas sudarytų galimybes vietos valdžios institucijoms spręsti uždavinius, kurių joms kyla, ypač transporto srityje;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
laikosi nuomonės, kad bendras Europos, nacionalinių ir vietos vyriausybių tikslas yra iki galo pasinaudoti miestų teritorijų indėliu į ES ekonomikos augimą ir išlaikyti arba gerinti jų, kaip gerų vietų gyventi, savybes; pabrėžia, kad, nors šis tikslas yra bendras, konkrečios priemonės, taikomos siekiant šio tikslo, gali skirtis atsižvelgiant į vietą; pažymi, kad dėl istorinių 20 a. antrosios pusės įvykių kai kurie regionai ir miestai apskritai turės siekti įvairesnių prioritetų, įskaitant konvergenciją, todėl laikosi nuomonės, jog reikia užtikrinti pakankamai lankstumo, suteikiant galimybę konkrečiose miestų teritorijose ieškoti jų poreikius geriausiai atitinkančių sprendimų, kurie būtų pritaikyti prie makro- ir mikroaplinkos, taip pat prie plėtros aplinkybių;
Believes that maximising the contribution of urban areas to the economic growth of the EU while sustaining or improving their parameters as ‘good places to live in’ is a shared goal of European, national, regional and local levels of government; stresses that while this goal is widely shared, the specific measures to pursue it can vary from place to place; notes that as a consequence of historical development in the second half of the twentieth century, some regions and cities will generally need to follow a wider palette of priorities including that of convergence, and hence considers that sufficient flexibility must be ensured, allowing particular urban areas to find the solutions best suited to their needs, macro- and micro-environment and development context;
rekomenduoja, kad sanglaudos politikos miestų aspektas, kuris grindžiamas strateginiu tikslu skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, būtų sutelktas į tris tikslus pirma, padėti miestų teritorijoms plėtoti savo pagrindinę fizinę infrastruktūrą, kuri ypač svarbi augimui, siekiant visapusiškai pasinaudoti jų galimu indėliu į Europos ekonomikos augimą, ekonomikos pagrindo įvairinimą ir energijos ir aplinkos tvarumą, ypač siekiant išlaikyti ir pagerinti oro kokybę miestų centruose, nedarant žalos upėms; antra, padėti miestų teritorijoms modernizuoti savo ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius aspektus, sumaniai investuojant į infrastruktūrą ir paslaugas, grindžiamas technologijų pažanga ir glaudžiai susijusias su konkrečiais regionų poreikiais; trečia, atkurti miestų teritorijas vėl panaudojant pramoninius objektus ir užterštą žemę ir atsižvelgti į tai, jog reikia užtikrinti miesto ir kaimo vietovių sąsajas, kad būtų skatinama integracinė plėtra laikantis strategijos „Europa 2020“;
Recommends that the urban dimension of Cohesion Policy, taking as a guideline the strategic concept of serving smart, sustainable, inclusive growth, should focus on a threefold objective: first, to help urban areas develop their basic physical infrastructure as a precondition for growth in order fully to exploit their potential contribution to economic growth in Europe, diversification of the economic base and energy and environmental sustainability, in particular with a view to maintaining and improving air quality in urban centres; without detriment to rivers; second, to help urban areas modernise their economic, social and environmental characteristics through smart investment in infrastructure and services based on technological advancements and closely related to specific regional, local and national requirements; thirdly, to regenerate urban areas by reclaiming industrial sites and contaminated land, while bearing in mind the need for links between urban and rural areas with a view to promoting inclusive development, in line with the Europe 2020 Strategy;
nurodo didelį infrastruktūros investicijų modernizavimo potencialą panaudojant pažangias technologijas, kurios padėtų išspręsti nuolatines miestų valdymo, energijos, vandens tiekimo ir naudojimo valdymo, transporto, turizmo, būsto, švietimo, sveikatos ir socialinės rūpybos, visuomenės saugos ir kt. problemas taikant pažangesnės miestų plėtros principą; mano, kad tokias informacinių ir ryšių technologijų (IRT) infrastruktūros investicijas galima laikyti tikru ekonomikos augimo ir naujovėmis pagrįstos ekonominės veiklos varikliu, sutelkiančiu viešųjų ir privačiųjų investicijų elementus, kuriais gali būti siekiama sukurti naują verslumą, tvarių darbo vietų ir pasiekti pažangų augimą laikantis Europos strategijos „Europa 2020“ ir ypač įgyvendinant pažangių miestų inovacijų partnerystę;
Points to the great potential for modernisation of infrastructure investment by means of intelligent technologies which would deal with persisting problems in city governance, energy, water supply and utilization management, transport, tourism, housing, education, health and social care, public safety, etc. through the concept of ‘smarter urban development’; believes that such information and communications technology (ICT) infrastructure investment can be seen as an explicit driver of economic growth and innovation-based economic activity, bringing together the elements of public and private investment that can aim to generate new entrepreneurship, sustainable jobs and smart growth, in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy and, in particular, the Smart Cities innovation partnership;
pabrėžia, kad intelektinių transporto sistemų taikymas labai padės gerinti energijos vartojimo efektyvumą, viešojo sektoriaus saugą ir saugumą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad intelektinės sistemos būtų naudojamos koordinuotai ir veiksmingai visoje Sąjungoje, ypač miestų teritorijose; atkreipia dėmesį į tai, kad ypač miestai gali labai prisidėti siekiant kovoti su klimato kaita panaudojant, pvz., pažangias vietos viešojo transporto sistemas, atnaujinant pastatus, kad jie būtų efektyvūs energijos vartojimo požiūriu, ir tvariai planuojant miestų rajonus, kad sumažėtų atstumai iki darbo vietos ar miesto paslaugų ir t. t..; Atsižvelgdamas į tai, remia iniciatyvą CIVITAS ir Merų paktą; pabrėžia, kad svarbu panaudoti turimas lėšas siekiant įgyvendinti veiksmų programas ir skatinti išnaudoti vietos atsinaujinančiosios energijos potencialą, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje šios dvi iniciatyvos būtų atnaujintos;
Stresses that the application of intelligent systems can make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security in the public sector, and calls on the Commission and the Member States to ensure coordinated and effective deployment of intelligent systems in the Union as a whole, and particularly in urban areas; points out that cities, in particular, can make a major contribution towards combating climate change through, for instance, intelligent local public transport systems, energy refurbishment of buildings, and sustainable city-district planning which minimises distances to work, urban amenities etc.; in this context, supports the Civitas initiative and the Covenant of Mayors; stresses the importance of using available funding to implement programmes of action to promote the exploitation of local renewable energy potential, and calls on the Commission to ensure that both these initiatives are updated in the future;
pabrėžia sanglaudos politikos svarbą siekiant skatinti socialines naujoves miestų teritorijose, ypač rajonuose, kuriuose nepalankios sąlygos, kad būtų didinama vidaus sanglauda ir žmogiškasis kapitalas taikant įtrauktį ir dalyvavimą skatinantį požiūrį, tiek teikiant mokymo ir švietimo paslaugas (ypač jauniems žmonėms), tiek numatant galimybes pasinaudoti mikrokreditais arba siekiant skatinti socialinę ekonomiką;
Stresses the relevance of cohesion policy to promoting social innovation in urban areas, particularly in disadvantaged neighbourhoods, with a view to enhancing internal cohesion and human capital by means of an inclusive and participatory approach, whether in terms of training and education (particularly for young people), access to micro-credits or promotion of the social economy;
pakartoja savo nuomonę, kad vienas iš Lisabonos strategijos trūkumų buvo gerai veikiančio daugiapakopio valdymo stoka ir nepakankamas regioninių ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas planuojant, įgyvendinant ir vertinant strategiją ir teikiant informaciją apie ją; pabrėžia poreikį gerinti strategijos „Europa 2020“ valdymo sistemą ir užtikrinti didesnę suinteresuotųjų šalių integraciją visais etapais;
Reiterates its view that one of the weaknesses of the Lisbon Strategy was the lack of well-functioning multi-level governance and the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation stages of the strategy; stresses the need for an improved governance system for the EU2020 Strategy, with greater integration of stakeholders at all stages;
ragina Komisiją būsimuose reglamentuose užtikrinti, kad valstybės narės oficialiai įtrauktų pagrindinių miestų teritorijų politinius lyderius ir vietos bei regionų valdžios institucijų asociacijas visais sprendimų dėl sanglaudos politikos priėmimo etapais (strateginio planavimo, apibrėžiant, kas yra vystymosi ir investicijų partnerysčių sutartys, ir derantis dėl jų), tai būtų galima padaryti, pvz., užmezgant naujų formų partnerystę, pvz., sudarant kiekvienai valstybei narei pritaikytus teritorinius paktus; ragina Komisiją skatinti miestų ir vietos administracijų mokymus siekiant suteikti informacijos apie miestų politikos programas ir iniciatyvas, taip pat ragina vietos valdžios institucijas pagal savo specialias plėtros strategijas parengti konkrečias veiksmų programas; laikosi nuomonės, kad tai vienintelis būdas siekiant atsižvelgti į vietos poreikius ir tuo pat metu užkirsti kelią strateginių tikslų ir sprendimų suskaidymui;
Calls on the Commission to ensure in the upcoming regulations that Member States formally involve the political leaders of key urban areas and associations of local and regional authorities in all stages of Cohesion Policy decision-making (strategic planning, definition of, and negotiation on, the proposed ‘development and investment partnership contracts’), for example through the creation of new types of partnership such as Territorial Pacts devised for each Member State; calls on the Commission to promote the training of urban and local administrations with a view to providing information on urban policy programmes and initiatives, and calls on the local authorities accordingly to draw up concrete programmes of action under their specific development strategies; is of the opinion that this is the one and only way to reflect local needs while preventing fragmentation of strategic goals and solutions;
mano, kad reikėtų sustiprinti vietos veiksmų planų ir regioninių (nacionalinių) pagrindinių programų sąsają; pritaria Komisijos pasiūlymui padidinti vietos plėtros metodo svarbą įgyvendinant sanglaudos politiką, t. y. pasitelkti LEADER tipo paramos grupes ir veiksmų planus;
Believes that the link between local action plans and regional/national mainstream programmes should be strengthened; supports the Commission's proposal to reinforce the position of the local development approach in cohesion policy through ‘Leader’ type support groups and action plans;
pabrėžia, kad miestų teritorijos nėra izoliuoti regionų elementai, tad jų plėtra turi būti glaudžiai susieta su jas supančiomis funkcinėmis, priemiesčių arba kaimo teritorijomis; siekia, kad būtų aiškiau apibrėžtos konkrečios sąlygos, pvz., didmiesčių teritorijų, miestų regionų ir aglomeracijų, kurių funkcijos glaudžiai tarpusavyje susijusios; mano, kad daugiapakopis valdymas, regioninis planavimas ir partnerystės principas yra veiksmingiausios priemonės, galinčios apsaugoti plėtros politiką nuo skilimo į sektorius ir susiskaldymo; vis dėlto primena, kad ne visada užtikrinama vidaus sąveika; ragina Komisiją paraginti valstybes nares ypač skatinti ryšius ir gerosios praktikos, susijusios su kaimo ir miesto strategijomis, mainus ir planuojant dokumentus išryškinti miesto ir kaimo aspektus siekiant užtikrinti gerus kaimo ir miesto ryšius;
Stresses that urban areas are not isolated elements within their regions and that their development must therefore be closely linked to the surrounding functional, suburban or rural areas; seeks further clarification on specific situations such as those of metropolitan areas, urban regions and agglomerations, where functions are closely interlinked; considers that multi-level governance, regional planning and the partnership principle are the most effective tools to prevent sectorialisation and fragmentation of development policies; recalls, however, that internal synergies are not always guaranteed; urges the Commission to call on the Member States specifically to promote contacts and the exchange of good practices on rural-urban strategies and to set out urban-rural dimensions in planning documents to ensure good rural-urban links;
pabrėžia, kad tarpvalstybinis, tarptautinis bendradarbiavimas ir iniciatyva URBACT atlieka svarbų vaidmenį stiprinant miestų ryšius, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir ieškant novatoriškų sprendimų; pažymi, kad Europos miestų bendradarbiavimas visiškai atitinka trečiąjį tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas); mano, kad 2014–2020 m. laikotarpiu turėtų būti labiau atsižvelgiama į teritorinio bendradarbiavimo tikslo miestų aspektą; ragina miestus dalyvauti tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklų veikloje; mano, kad remiami tinklai turėtų būti susieti su tikrais plėtros projektais, ir ragina Komisiją plėsti platformas, kad būtų galima taikyti eksperimentinį miestų atgaivinimo ir plėtros metodą; mano, kad eksperimentuoti būtų ypač naudinga turint mintyje ESF, kai bendra teritorinė strategija galėtų papildyti konkrečioms gyventojų grupėms taikomą metodą;
Stresses the positive role that cross-border cooperation, transnational cooperation and URBACT initiative play in networking of cities, sharing best practice and generating innovative solutions; notes that cooperation between European cities is fully in line with Objective 3 (European territorial cooperation); considers that, during the period 2014- 2020, the urban dimension of the European territorial cooperation objective should be enhanced; encourages the involvement of cities in inter-regional and cross-border cooperation networks; believes that supported networks should be linked to real development projects and calls on the Commission to enhance the platforms to allow of an experimental approach to urban regeneration and development; believes that experimentation could be useful in the context of the ESF in particular, where an overall territorial strategy could complement an approach aimed at specific population groups;
pabrėžia, kad miestų atgaivinimas ir integravimas galėtų sudaryti sąlygas naujai miestų bendrystei, kai susivienytų visos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios miesto kūrimo procese; bendrystė būtų ir toliau grindžiama bendru sutarimu ir oficialiai kuriama taikant naujų formų valdymą, kai socialiniai ir pilietiniai tinklai atlieka svarbų vaidmenį siekiant bendro tikslo patobulinti, atgaivinti ir iš naujo atrasti esamą miestą, visapusiškai pasinaudojant žmogiškaisiais, socialiniais, materialiais, kultūriniais ir ekonominiais ištekliais, kurie buvo vystomi daugelį metų, nukreipiant juos į miestų, kurie būtų tvarkomi veiksmingai, novatoriškai, pažangiai, tvariau ir socialiai integruotu būdu, statybą;
Underlines that the process of ‘urban regeneration’ and ‘mainstreaming’ could lead to a new ‘urban alliance’ that brings together all stakeholders involved in the ‘city building’ process; the alliance would continue to be based on consensus and formally established with new forms of governance in which social and civic networks play an important part, the common objective being to upgrade, regenerate and reinvent the ‘existing city’, making optimal use of human, social, material, cultural and economic resources developed over the years and channelling them into the construction of cities run on efficient, innovative, intelligent, more sustainable and socially integrated lines;
pakartoja savo raginimą Komisijai sukurti mainų programą „Erasmus“ išrinktiesiems vietos ir regionų atstovams siekiant paskatinti perduoti gerąją patirtį strateginės vietos ir miestų plėtros srityje;
Reiterates its call on the Commission to create an ‘Erasmus for local and regional elected representatives’ exchange programme in order to encourage the transfer of good practice in strategic local and urban development;
pabrėžia, kad išrinkti vietos valdžios institucijų atstovai yra tiesiogiai politiškai atskaitingi už strateginių sprendimų priėmimą ir viešųjų išteklių investavimą; atsižvelgdamas į tai mano, kad valstybės narės šioms institucijoms turėtų užtikrinti pakankamus biudžeto išteklius; todėl, norint įgyvendinti sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, išrinkti vietos institucijų atstovai turi būti įpareigoti dalyvauti strateginių sprendimų priėmimo procese, aktyviai dalyvauti rengiant veiklos programas ir plačiai naudotis galimybe perduoti įgaliojimus įgyvendinant ir vertinant sanglaudos politiką, tačiau nepakenkti finansinei valdymo institucijų ir valstybių narių atsakomybei; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų prioritetas yra piliečių gerovė ir gyvenimo kokybė, todėl piliečiai kartu su visomis suinteresuotosiomis šalimis turi dalyvauti vietos plėtros strategijose;
Stresses that local elected authorities have direct political accountability in terms of strategic decision-making and investing public resources; with that in mind, takes the view that the Member States should guarantee these authorities sufficient budgetary resources; considers, therefore, that in order to reach the goals of the Cohesion Policy and EU 2020 Strategy there must be obligatory involvement of local elected bodies in the strategic decision-making process, close involvement in drawing up operational programmes and broad use of the option of subdelegated responsibilities in the implementation and evaluation of the Cohesion Policy, without prejudice to the financial responsibility of the managing authorities and Member States; stresses that the priority of the local authorities is the welfare and quality of life of their citizens who, together with all stakeholders, must be involved in local development strategies;
rekomenduoja kitu programavimo laikotarpiu įgyvendinant miestų aspektą nacionaliniu lygmeniu pasinaudoti viena iš šių galimybių: konkrečių miestų teritorijų valdomomis nepriklausomomis veiklos programomis, bendromis veiklos programomis, skirtomis konkrečių valstybių narių miestų teritorijoms, visuotinėmis subsidijomis ar specialiomis regionų veiklos programomis, kuriose apibrėžta miestams skirtų priemonių ir išteklių paskirtis; pripažįsta, kad ateityje svarbu parengti konkrečias veiklos programas tam tikroms miestų vietovėms, siekiančioms išnaudoti savo vystymosi potencialą;
Recommends that in the next programming period one of the following options be used in implementation of the urban dimension at national level: independent operational programmes managed by particular urban areas, joint operational programmes covering the urban areas of particular Member States, global grants or ring-fencing of urban measures and resources within specific regional operational programmes; recognises the importance of drawing up specific operational programmes in future for certain urban areas seeking to realise their development potential;
atsižvelgiant į tai, kad urbanizacijos lygis ir dominavimas labai skiriasi visoje ES, ypač ten, kur vyrauja kaimo vietovės ir urbanizacija neišplėtota, rekomenduoja, kad dėl miestų politikos veiksmams skiriamų išteklių dalies, taip, kaip tai daroma dėl veiklos programų bendro turinio ir prioritetų, spręstų programų kūrėjai, veikiantys atitinkamo regiono vardu;
Cautions that, as the scale and predominance of urbanisation differs greatly across the EU, particularly where a region is predominantly rural and weakly urbanised, the share of resources attributed to urban actions, as with the general content and priorities of Operational Programmes, must be left to the discretion of programme designers operating on behalf of the region in question;