natgillin/translations-raw huggingface dataset:
labai smerkia nedeklaruojamą darbą, kuris kelia grėsmę ir visuomenei, ir darbuotojams; ragina valstybes nares vykdyti reguliarius ir dažnesnius patikrinimus, skirti tinkamas baudas ir inicijuoti informavimo kampanijas apie darbuotojų teises tam, kad šešėlinės ekonomikos darbuotojai geriau suvoktų ilgalaikius jos trūkumus; be to, ragina valstybes nares prevencines priemones ir sankcijas derinti su paskatomis, skirtomis užkirsti kelią nedeklaruojamo darbo plitimui ir nedeklaruoto darbo pavertimui teisėtu įdarbinimu;
Strongly condemns undeclared work, which endangers both society and workers; calls on the Member States to carry out regular and more numerous checks, to impose appropriate penalties, and to initiate information campaigns in order to raise awareness of the rights of workers and the long-term disadvantages for those employed in the black economy; invites, furthermore, the Member States to combine preventive measures and sanctions with incentives aimed at avoiding resorting to undeclared work and at transforming undeclared work into regular employment;
mano, kad sveikatos priežiūros sektoriui tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus; be to, mano, kad dėl demografinių pokyčių sveikatos ir socialinės priežiūros sektorius yra svarbus darbo vietų šaltinis ir pagrindinis socialinės integracijos veiksnys, kurio svarba didės; ragina plėtoti sveikatos priežiūros ekonomikos sektorių, siekiant patenkinti faktinius poreikius ir užtikrinti aukštos kokybės visiems prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas, geras darbo ir darbo apmokėjimo sąlygas, kad būtų išvengta nedeklaruojamo darbo; ragina Europos Komisiją remti TDO konvenciją, papildytą rekomendacija dėl namų darbininkų, kad būtų pagerintos dažnai nežmoniškos šio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygos; ragina Komisiją pradėti tyrimą, susijusį su priežiūros darbuotojais, kurie dirba klientų namuose, kuriuo, greta kitų tinkamų ir tvarių sprendimų, kurie padėtų savarankiškai gyventi, būtų nustatyta, ar ES teisės aktai šios srities darbuotojams, kurie dažnai yra moterys, užtikrina pakankamą socialinę apsaugą;
Considers that the health-care sector has a critical role to play in achieving the goals of the Europe 2020 strategy; furthermore considers that, because of demographic change, the health and social care sector represents a source of employment, whose significance will grow, and a key contributor to social inclusion; calls for the development of a care economy to meet real needs and to ensure high quality accessible care services for all, good working and pay conditions to avoid resorting to undeclared work; calls on the Commission to support the ILO convention supplemented by a recommendation on domestic workers in order to improve the working conditions for workers in this sector; calls on the Commission to initiate a study on care assistants employed in clients' homes, in addition to other appropriate and sustainable solutions which support independent living, in order to establish whether EU legislation provides sufficient social protection for this category of workers which are often women;
pabrėžia socialinių, sveikatos apsaugos, priežiūros ir ugdymo paslaugų potencialą kuriant naujas darbo vietas ir prašo plačiu mastu ir tvariai investuoti į šias svarbiausias paslaugų ir infrastruktūros rūšis, taip pat užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, siekiant padėti teikti kokybiškas paslaugas; tikisi, jog Komisijos veiksmų plane bus numatyta, kaip sumažinti sveikatos darbuotojų trūkumą;
Stresses the potential of social, health, care and education services to create new employment and demands a strong and sustainable investment in these key services and infrastructures as well as decent working conditions to support quality service provision; looks forward to the Commission's action plan to address the gap in the supply of health workers;
ragina Komisiją, valstybes nares, socialinius partnerius ir kitus suinteresuotus asmenis užtikrinti, kad kuriant darbo vietas ir remiant socialinę ekonomiką būtų veiksmingai naudojami ES fondai, pvz., Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Sanglaudos fondas, taip pat tokios priemonės kaip mikrofinansų priemonė; pažymi privalumus, kuriuos teikia struktūrinių fondų investicijos į didelę pridėtinę vertę technologiniu požiūriu turinčius sektorius - švietimą ir mokymą, taip pat į sektorius, ypač svarbius skatinant perėjimą prie tvaresnių vystymosi modelių; ragina ypatingą dėmesį skirti toms valstybėms narėms, kuriose nedarbo lygis yra didelis, o minimalios mėnesio pajamos yra žemiau skurdo ribos;
Calls on the Commission, Member States, social partners and other stakeholders to ensure efficient, simplified and synergetic use of EU funds, such as ESF, ERDF and the Cohesion Fund, and facilities such as the Microfinance Facility, for job creation, including in the social economy; highlights the advantages of gearing structural fund investment towards education and training in technologically high value-added sectors and towards sectors that are particularly important for encouraging the transition to more sustainable growth models; calls for particular consideration to be given to those Member States with high unemployment and an average monthly income that is below the poverty threshold;
pabrėžia, kad įvairių Europos fondų sąveika yra svarbi ir kad naudojant šių fondų lėšas svarbu taikyti decentralizuotą metodą siekiant atsižvelgti į darbo rinkos poreikius; mano, kad taip pat būtina teikti privatiems asmenims ir įmonėms tinkamas paskatas investuoti į mokymą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia įvertinti sanglaudos politikos indėlį į Pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir ragina atsižvelgti į jos tvaraus augimo potencialą;
Stresses the importance of synergies between the various European funds and underlines the importance of a decentralised approach when using these funds in order to respond to labour market requirements; believes that there is also a need to give individuals and enterprises suitable incentives to invest in training; in this regard, highlights the contribution of cohesion policy to the resource-efficient Europe flagship initiative and calls for its potential for sustainable growth to be considered;
džiaugiasi dėl vis stiprėjančios sanglaudos politikos priemonių svarbos, įskaitant Europos socialinį fondą, kas vyksta sutelkiant lėšas ties keliais pagrindiniais klausimais, dėl geresnių institucinėms reformoms būtinų sąlygų, dėl bendradarbiavimo principo stiprinimo, dėl aiškesnių ir išmatuojamų tikslų formulavimo ir dėl investicinio susitarimo, skirto skatinti partnerystę tarp Komisijos ir valstybių narių, pasirašymo;
Agrees with enhancing the impact of the cohesion policy instruments, including the ESF, by focusing on concentrating financial resources on a smaller number of priorities, strengthening conditionality for institutional reforms, reinforcing the partnership principle, emphasising clear and measurable targets and establishing development and partnership investment contracts between the Commission and the Member States;
ragina Komisiją peržiūrėti jau esamas ES tiesioginės paramos schemas verslui bei apsvarstyti galimybę kuo didesnę tokios paramos dalį numatyti naujų darbo vietų įmonėse kūrimui, darbuotojų įgūdžių lavinimui, kvalifikacijos kėlimui bei mokymosi visą gyvenimą programų įgyvendinimui;
Calls on the Commission to review the existing framework of EU direct enterprise support schemes and to study the possibility of allocating the lion's share of the support to job creation in enterprises, developing workers' skills and implementing further training programmes;
pažymi, kad Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės esmė – darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros politika, ir pritaria Komisijos vertinimui, kad krizė buvo sunkus nacionalinių darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros priemonių išbandymas, taip pat ir tais atvejais, kai plačios išorinės lankstumo priemonės darbo rinkoje buvo taikomos be būtino socialinės apsaugos sistemų sustiprinimo; vis dėlto pabrėžia, kad būtina tęsti darbo rinkos reformas, nepakenkiant sėkmingai politikai ir nacionalinių vyriausybių ir socialinių partnerių konsensusui ir tarpusavio pasitikėjimui; mano, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros politika turi būti pritaikyta prie realių socialinių sąlygų, nacionalinės darbo rinkos specifinės struktūros ir atitikti darbdavių ir darbuotojų interesus;
Notes that flexicurity policies are put at the centre of the New Skills and Jobs Agenda, and shares the Commission's assessment that the crisis has put national flexicurity arrangements to a serious test, including where external flexibility measures have been introduced in the labour markets without corresponding strengthening of social security systems; stresses, however, the need to pursue labour market reforms without undermining successful policies and consensus and trust between national governments and the social partners; emphasises that flexicurity measures must be tailored to social circumstances and the specific structure of national labour markets and be consistent with the interests of employers and workers;
vis dėlto pabrėžia, kad vien tik darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros nepakanka išeiti iš krizės, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius tęsti būtinas darbo rinkos reformas, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų ir nepalankioje padėtyje esančių grupių darbuotojų integracijai į darbo rinką; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja laikytis principo „iš apačios į viršų“ siekiant palengvinti dialogą ir įtraukti visus politikos bei socialinių reikalų valdymo lygmenis;
Stresses, however, that flexicurity alone cannot remedy the crisis and calls on the Commission, the Member States and the social partners to pursue the necessary labour market reforms, paying special attention to labour market integration of workers from vulnerable and disadvantaged groups; recommends in this context that a bottom-up approach be taken in order to facilitate dialogue and involvement of all levels of political and social governance;
mano, kad vykstant naujiems socialiniams ir ekonomikos pokyčiams reikėtų persvarstyti ir sustiprinti keturias darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sudėtines dalis – lankstūs ir patikimi sutartimis pagrįsti susitarimai, aktyvi darbo rinkos politika, mokymasis visą gyvenimą ir modernios socialinės apsaugos sistemos – ir jų pusiausvyrą siekiant darbuotojų ir įmonių poreikiams šiuolaikinėse darbo rinkose patenkinti, kurti tinkamas darbo vietas ir užtikrinti darbuotojų galimybes įsidarbinti, tinkamą socialinę apsaugą ir kad greta su lyčių lygybės principu būtų laikomasi vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo; mano, kad siekiant užtikrinti, jog darbuotojai galėtų pasinaudoti galimybėmis pakeisti darbo vietą, profesiją, pramonės sektorių ir užimtumo statusą, šio proceso metu itin svarbu stiprinti darbo rinkos institucijas; be to, mano, kad persvarstant šiuos klausimus socialinio dialogo metu turėtų aktyviai dalyvauti socialiniai partneriai;
Believes that, under the new momentum of social and economic changes, the four pillars of flexicurity – flexible and reliable contractual arrangements, active labour market policies, lifelong learning, and modern social security systems – and the balance between them should be reviewed and reinforced in order to respond to the needs of workers and companies in modern labour markets, to create decent jobs and to ensure employability of workers, adequate social protection and the respect of the principle of ‘equal pay for equal work’ in conjunction with gender equality; considers the strengthening of labour market institutions essential throughout this process in order to ensure that workers benefit from transitions between jobs, occupations, sectors and employment statuses; considers furthermore that the social partners should play a role in that review, as part of social dialogue;
remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 152 straipsniu, ragina Komisiją ES mastu stiprinti kiekvienos pramonės šakos administracijos ir darbuotojų vaidmenį nepažeidžiant jų savarankiškumo;
Calls on the Commission, pursuant to Article 152 of the Treaty on the Functioning of the European Union, to step up promotion of the role of management and labour in each industrial sector across Europe, while respecting their autonomy;
remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 155 straipsniu, pritaria administracijos ir darbuotojų dialogui ir skatina juos užmegzti sutartinius santykius, be kita ko, sudaryti susitarimus; įgyvendinant Europos Sąjungos lygmeniu sudarytus susitarimus rekomenduoja kiekvienos pramonės šakos socialiniams partneriams taikyti SESV 155 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką dėl klausimų, kuriems taikomas 153 straipsnis;
Supports, pursuant to Article 155 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), dialogue between management and labour and encourages them to enter into contractual relations, including agreements; recommends that in implementing agreements concluded at European level, management and labour in each industrial sector use the procedure laid down in Article 155(2) TFEU for matters covered by Article 153 TFEU;
ragina valstybes nares plėtoti nuotolinį darbą, tai yra visas nuotolinio darbo formas, visas darbo organizavimo ir (arba) atlikimo formas, kitokias nei klasikinis laiko ir vietos formatas, telekomunikacijos priemonėmis ir internetu, teikiant paslaugas ar darbo santykiuose;
Urges the Member States to develop teleworking, i.e. all forms of distance working and all kinds of work organisation and/or execution which exist outside the classic time-space format, by means of telecommunications and the Internet, in the form of a service provision or an employment relationship;
pabrėžia, kad norint, kad po ekonomikos krizės Europa sustiprėtų, taptų konkurencingesnė ir vieningesnė, pasiektų spartesnį ekonomikos augimą ir ilgainiui užtikrintų mūsų gerovės sistemas, ji turi geriau išnaudoti savo visų amžiaus grupių darbo jėgos potencialą, pagerinti savo darbo rinkų veikimą ir socialinę įtrauktį ir apsaugą, taip pat didinti darbo jėgos kvalifikaciją ir įgūdžius;
Underlines that, in order to emerge stronger from the economic crisis, to become more competitive and convergent, with higher levels of growth and employment, and to secure our welfare systems in the long term, Europe needs to make better use of its labour force potential in all age groups, to improve both functioning of its labour markets and social inclusion and social protection, as well as to boost the qualifications and skills of the labour force;
atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad mažinti darbo rinkos susiskaidymą turi būti siekiama užtikrinant reikiamą saugumą darbuotojams ir gerinant darbo rinkos įtrauktį siekiant padidinti galimybes pagal visų rūšių sutartis dirbantiems darbuotojams, ypač priklausančių nepalankioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamoms grupėms, patekti į darbo rinką ir joje daryti pažangą;
Emphasises in this context that reducing labour market segmentation has to be achieved by providing adequate security for workers and improving labour market inclusion in order to increase the opportunities for all workers under different forms of contracts, in particular those in the most disadvantaged and vulnerable groups, to enter and make progress in the labour market;
pabrėžia, kad svarbu į darbotvarkę, taip pat į visus strategijos „Europa 2020“ aspektus įtraukti neįgaliųjų asmenų teises; ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, skirtų skatinti universalių prekių ir paslaugų kūrimą ir prieinamumą prie jų, įskaitant keitimąsi patirtimi, kaip numatyta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnyje;
Stresses the importance of mainstreaming the rights of persons with disabilities in the implementation of the Agenda, as well as in all aspects of the Europe 2020 strategy; calls upon the Commission to take appropriate measure to promote development of and access to universally designed goods and services as enshrined in Article 29 of the UN CRPD, including exchange of best practices;
pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių darbo užmokestis didėja mažiau nei našumas, ir labai susirūpinęs pastebi, kad daugėja „skurstančių darbuotojų“, kurie net gaudami pajamas negali pakilti aukščiau skurdo ribos; todėl mano, kad visų pirma reikia imtis veiksmų tokiai padėčiai taisyti;
Stresses that pay rises do not keep pace with productivity gains in many Member States, and is extremely concerned at the growing number of ‘working poor’, who, although earning a wage, remain below the poverty line, and believes that resolute action should be taken to remedy this situation;
pabrėžia, kad svarbu teikti prioritetą jaunimo nedarbo mažinimui; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau dėti pastangas jaunimo integracijai į darbo rinką skatinti, taip pat numatyti paskatas jaunimui ir darbdaviams, taip pat plėtoti stažuočių ir mokymų praktiką; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu palengvinti perėjimą iš mokyklos į darbo sferą, teikti asmenines orientavimo konsultacijas ir vykdyti karjeros stebėseną, taip pat svarbu suteikti galimybių įgyti praktinius įgūdžius ir juos atnaujinti, kad jie atitiktų darbo rinkos reikalavimus; pabrėžia, kad šią iniciatyvą reikia glaudžiai susieti su iniciatyva „Judus jaunimas“;
Emphasises the importance of tackling youth unemployment as a matter of priority; calls on the Commission and Member States to continue their efforts to foster youth integration in the labour market, including the provision of incentives for young people and employers and the development of traineeships and apprenticeships; underlines in this context the crucial importance of facilitating the transition from school to work, personalised guidance and monitoring, as well as of providing opportunities to acquire real skills and to upgrade them in line with labour market requirements; emphasises that this initiative must be closely coordinated with the ‘Youth on the Move’ initiative;
pabrėžia, kad svarbu sukurti tinkamas sąlygas, kad vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų ilgiau likti darbo rinkoje, taip pat integruoti kartų solidarumo ir bendradarbiavimo užimtumo srityje aspektus bei įgyvendinti iniciatyvas, pvz., darbo pasidalijimo, pakartotinio įgūdžių ir karjeros įvertinimo, darbuotojų savanoriškos veiklos ir laipsniško išėjimo į pensiją (įskaitant ir laisvai samdomus darbuotojus), kuriomis būtų skatinama ilginti darbingą amžių;
Emphasises the importance of creating appropriate conditions to ensure that older workers can stay longer in the labour market and of mainstreaming intergenerational solidarity and cooperation within the employment context and the implementation of initiatives promoting longer working lives such as job sharing, skills and career re-appraisal, employee volunteering and phased retirement, including among those who are freelancers;
atsižvelgdamas į didėjantį nedarbą ragina valstybes nares modernizuoti ir stiprinti viešojo įdarbinimo paslaugas ir atlikti didesnį paslaugų darbuotojams ir darbdaviams visą gyvenimą teikėjų vaidmenį; mano, kad valstybinių užimtumo tarnybos, glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos darbdaviais, gali teikti įgūdžių vertinimo, profilio nustatymo, individualaus profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas, taip pat teikti informaciją apie verslumo galimybes ir siūlyti įvairias paramos ir perkvalifikavimo programas;
In the light of rising unemployment, calls on the Member States to modernise and strengthen the public employment services in order to play a greater role as lifelong service providers to both workers and employers; believes that public employment services can offer facilities for evaluating skills, establishing profiles and providing individual career guidance and consultation services, in close cooperation with local employers, as well as provide information on entrepreneurship opportunities and a range of training and re-training programmes;
ragina Europos Komisiją ir valstybes nares oficialiai pripažinti socialinės ekonomikos, sukūrusios 10 proc. visų ES darbo vietų ir atliekančios ES ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ypač svarbų vaidmenį, indėlį; mano, kad būtina paspartinti jos plėtojimą siekiant prisidėti prie socialiai atviro gerovės kūrimo ir padėti kurti integracines darbo rinkas, išsaugoti darbo vietas sektoriuose ir įmonėse, kurias paveikė krizė ir (arba) kurioms gresia uždarymas, padidinti darbo stabilumo lygius, neleisti išnykti įgūdžiams ir plėtoti būdus, suteikiančius galimybę dirbti grupėms, kurios yra ypač nepalankioje padėtyje;
Urges the Commission and Member States to officially recognise the contribution made by the social economy, which is responsible for 10 % of jobs in the EU and plays a key role in the EU's economic, social and territorial cohesion; considers it necessary to step up its development in order to contribute to socially inclusive wealth creation and to help to develop inclusive labour markets, to retain jobs in sectors and businesses in crisis and/or threatened by closure, to increase job stability levels, to keep skills alive and to develop routes into work for groups that are especially disadvantaged;
pabrėžia, kad geresnė ir tvirtesnė lyčių lygybę ir profesinio, šeimos ir asmeninio gyvenimo derinimą skatinanti politika turėtų prisidėti prie to, kad darbo rinkoje dalyvautų daugiau darbingų moterų ir vyrų; pabrėžia, kad svarbu sudaryti sąlygas moterims ateiti į darbo rinką, grįžti į ją po pertraukos ir daryti karjerą, ypač toms, kurioms sunku sugrįžti į darbą po motinystės ar vaiko auginimo atostogų;
Emphasises that better and stronger policies promoting gender equality and the reconciliation of work, family and private life should contribute to increased participation of the active population of women and men in the labour market; stresses the importance of empowering women to enter, re-enter and advance in the labour market, in particular those who face difficulties with returning to work after maternity or parental leave;
mano, kad reikia dėti pastangas skatinti mergaites rinktis technikos ir inžinerijos studijas, pvz., matematiką, informatiką, gamtos mokslus ir technologijas, ir kovoti su moterų profesine atskirtimi švietimo srityje ir darbo rinkoje; ragina valstybes nares imtis tikslingų priemonių didinti vadovaujančius ir kitus svarbius postus užimančių moterų skaičių;
Takes the view that efforts must be made to promote technical and engineering studies such as MINT (mathematics, informatics, natural sciences, technology) among girls and to combat gender stereotypes and professional segregation of women in education and labour market; calls on the Member States to take targeted measures to increase the number of women in senior management and other leading positions;
mano, kad ES kovos su diskriminacija teisės aktai gerokai padidino apsaugą ES lygmeniu; tačiau mano, kad reikia dėti daugiau pastangų kovojant su įvairių asmenų grupių diskriminacija, taip pat daugialype diskriminacija, įdarbinimo metu, mokymuose ir darbe, siekiant įgyvendinti vienodo požiūrio į asmenis principą; mano, kad aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje reikėtų taip pat skatinti taikant tikslinę socialinės apsaugos politiką, orientuotą į vaikų priežiūrą ir paramą šeimai, įgyvendinant lyčių aspekto integravimo programas, taip pat taikant priemones, kuriomis skatinamas savanoriškas moterų ir vyrų įsidarbinimą į netradicines darbo vietas, ypatingą dėmesį skiriant sektoriams, kuriuose tradiciškai dominuoja vyrai;
Considers that EU anti-discrimination legislation has considerably raised the level of protection across the EU; believes, however, that more needs to be done to tackle discrimination, including multiple discrimination, of different groups in employment, training and occupation with a view to putting into effect the principle of equal treatment; believes that greater involvement of women in the labour market should also be fostered by means of targeted welfare policies focusing on childcare and family support, by implementing gender mainstreaming programmes, as well as by measures promoting recruitment of women and men to non-traditional jobs on a voluntary basis, with special attention being paid to traditionally male-dominated sectors;