natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad itin svarbu sudaryti jaunuoliams galimybę tam tikrą laiką mokytis ar kelti kvalifikaciją užsienyje, nes taip įgyjama naujų įgūdžių, įskaitant kalbos žinias, ir kartu jiems užtikrinamos didesnės galimybės integruotis į darbo rinką; taigi palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti kortelę „Judus jaunimas“ – visi ją turintys jaunuoliai galės išvykti studijuoti į kitą valstybę narę – taip pat idėją sukurti Europos studentų judumo paskolas, kad kuo daugiau jaunų europiečių, ypač labiausiai socialiai nuskriaustų jaunuolių, galėtų tam tikrą laiką studijuoti, lavintis ar dirbti kitoje valstybėje;
Emphasises that enabling young people to spend a period of education or training abroad is essential for the acquisition of new skills, including language skills, and hence increases their opportunities for integration into the labour market; welcomes, therefore, the Commission's intention to develop a ‘Youth on the move’ card which will help all young people to move to another Member State to study, as well as the creation of European student mobility loans to give more young Europeans, in particular the most disadvantaged among them, the opportunity to experience a period of study, training or job placement in another country;
Europos ir tarptautinis bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje
European and international cooperation in vocational education and training
palankiai vertina pagal Kopenhagos procesą skatinamas bendras orientacines priemones (Europass, Europos kvalifikacijų sandara, Europos profesinio rengimo ir mokymo kreditų sistema ir Europos profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema) ir remia nuoseklų šių priemonių taikymą ir plėtojimą;
Welcomes the common reference tools being promoted by the Copenhagen Process (Europass, the European Qualifications Framework, the European Credit System for Vocational Education and Training, and the European Quality Assurance Reference Framework for vocational education and training), and maintains that single-minded energy should be applied to bringing these tools into use and developing them further;
ragina Komisiją įvertinti Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, Bolonijos proceso aukštojo mokslo srityje ir Kopenhagos proceso profesinio mokymo srityje ryšį ir užtikrinti glaudesnę jų tarpusavio sąveiką labiau naudojantis Europos kvalifikacijų sistema, Europos profesinio mokymo kreditų sistema ir Europasu; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų išsaugoti kompetenciją savo švietimo sistemų rengimo srityje pagal konkrečias savo visuomenines ir kultūrines sąlygas;
Calls on the Commission to examine the interaction – and establish closer synergies – between Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications, the Bologna Process on higher education and the Copenhagen process on vocational education and training, with improved use of the European Qualifications Framework, the European Credit System for Vocational Education and Training (ECVET) and Europass; maintains that Member States should retain competence in the organisation of their educational systems in accordance with their particular societal and cultural conditions;
ragina Komisiją toliau remti ir nuosekliai įgyvendinti kokybės sertifikavimo sistemas, kuriomis iš esmės būtų skatinami inovacijos procesų veiksmai, jų veiksmingumas ir efektyvumas, pavyzdžiui, pagal Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (EPMKUOS) rekomenduojamus procesus, ir pagal Kopenhagos procesą sukurtas priemones, tokias, kaip Europasas ir Europos kvalifikacijų sąranga (EKS); ragina valstybes nares supaprastinti užsienyje įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūras, sudarant galimybes profesinius gebėjimus įrodyti ne tik formaliais sertifikatais, bet ir bandomojo laikotarpio darbu, praktiniais ir teoriniais egzaminais bei ekspertizėmis;
Calls on the Commission to continue to support and consistently implement quality certification that gives a fundamental boost to innovation processes in terms of action, efficiency and effectiveness, such as those recommended in the European Quality Assurance in VET Network (EQAVET) and the instruments developed through the Copenhagen process, such as the Europass and the European Qualifications Framework (EQF); calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probationary periods, theoretical and practical examinations, and expert assessments;
ragina valstybes nares supaprastinti užsienyje įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūras, sudarant galimybes profesinius gebėjimus įrodyti ne tik formaliais sertifikatais, bet ir bandomuoju darbu, praktiniais ir teoriniais egzaminais bei ekspertizėmis;
Calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probation, theoretical and practical examinations, and expert assessment;
ragina skatinti ES valstybių narių ir trečiųjų šalių daugiašalį bendradarbiavimą siekiant parengti pažangiosios patirties mainų profesinio rengimo ir mokymo srityje programas;
Calls for the promotion of transnational cooperation, both among EU Member States and third countries, in order to establish programmes for the exchange of best practices in the field of vocational education and training;
ragina Komisiją įdiegti tęstinio mokymo efektyvumo vertinimo sistemą, kad būtų galima pasiekti ir išlaikyti aukštą užimtumo lygį;
Calls on the Commission to implement the training effectiveness assessment system in order to achieve and maintain a high employment rate;
ragina Komisiją ir Europos profesinio mokymo plėtros centrą (CEDEFOP) į tolesnius veiksmus priėmus Briugės komunikatą dėl aktyvesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje 2011–2020 m. įtraukti lyčių aspektą, ypač atsižvelgiant į prieigą prie mokymosi visą gyvenimą programų, kad moterys ir vyrai galėtų mokytis bet kuriuo gyvenimo etapu, ir užtikrinant atviresnes ir lankstesnes galimybes pasinaudoti švietimu ir mokymu;
Calls on the Commission and the European Centre for the Development of Vocational Training (Cedefop) to include the gender dimension in the follow-up to the Bruges Communiqué on Enhanced European Cooperation in Vocational Education and Training for the period 2011-2020, especially in terms of access to lifelong learning, so that women and men have opportunities to learn at any stage in life, and also by making routes into education and training more open and flexible;
prašo Komisijos Europos socialinį fondą, visą mokymosi visą gyvenimą programą ir projektą „Erasmus programa jauniems verslininkams“ pakeisti taip, kad lėšas specifiniams švietimo ir mokymo projektams, kovai su jaunimo nedarbu ir tęstiniam vyresnio amžiaus žmonių mokymui būtų galima skirti visoje ES ir būtų paprasčiau jas gauti; ragina Komisiją remti Bendrijos programas, skirtas padėti jaunimui įgyti žinių, įgūdžių ir patirties, kurios jam reikia, kad galėtų rasti savo pirmąjį darbą;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad struktūrinių fondų, įskaitant Europos socialinio fondo, lėšos būtų naudojamos optimaliai ir būtų skiriamos konkrečioms programoms, pagal kurias remiamas mokymasis visą gyvenimą ir skatinama daugiau moterų dalyvauti tokiame mokymesi ir pagal kurias būtų siekiama, kad daugiau moterų dalyvautų PRM sistemoje, ypač tinkamai finansuojant priemones, konkrečiai sukurtas šiam tikslui pasiekti; ragina vykdant programos „Erasmus“ bandomąjį projektą, skirtą jauniems verslininkams, numatyti konkrečius veiksmus siekiant paskatinti moteris imtis verslo;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
ragina valstybes nares apsvarstyti tęstinio mokymo kvitų sistemą, kad žmonėms, gaunantiems mažas pajamas, būtų užtikrinama galimybė dalyvauti tęstiniame mokyme; prireikus ragina valstybes nares finansuoti šias tęstinio mokymo kvitų sistemas iš ESF lėšų;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. rugpjūčio 20 d. komunikatą „BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ ( COM(2009)0433 ),
having regard to the Commission Communication of 20 August 2009 on GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world ( COM(2009)0433 ),
atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo (J. Stiglitzo ataskaita), kuri buvo paskelbta 2009 m. rugsėjo 14 d.,
having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
TEEB), kuriai 2007 m. birželio mėn. pritarė Didžiojo aštuoneto ir kitų penkių šalių (G8+5) vadovai, taip pat į 2009 ir 2010 m. paskelbtus jos rezultatus,
having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
atsižvelgdamas į N. Sterno „Klimato kaitos ekonomikos apžvalgą“, paskelbtą 2006 m. spalio 30 d.,
having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 30 d. per antrąjį EBPO pasaulio forumą „Statistika, žinios ir politika“ pasirašytą Stambulo deklaraciją,
having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų ( COM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
atsižvelgdamas į strategijoje „Europa 2020“ pateikiamas integruotas Europos ekonomikos ir užimtumo politikos gaires, kurias 2010 m. balandžio 27 d. pasiūlė Komisija,
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
atsižvelgdamas į komunikatus: „Europos valdymas: geresnė teisėkūra“ ( COM(2002)0275 ), „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“ ( COM(2006)0689 ), „Antroji geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje peržiūra“ ( COM(2008)0032 ), „Trečioji geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“ ( COM(2009)0015 ),
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
atsižvelgdamas į ES tvaraus vartojimo ir gamybos veiksmų planą ( COM(2008)0397 ),
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
atsižvelgdamas į galiojančias statistikos priemones, pvz., ES gyventojų pajamų ir gyvenimo sąlygų statistiką (ES-SPGS), darbo jėgos tyrimą, Eurobarometrus, Europos vertybių apžvalgą ir Europos socialinę apžvalgą,
having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
Pitsburge įvykusio G-20 susitikimo OL C 230 E, 2010 8 26, p.
on the EU 2020 Strategy, its resolution of 8 October 2009 OJ C 230 E, 26.8.2010, p.
, 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl peržiūrėtos tvaraus vystymosi strategijos OL C 300 E, 2066 12 9, p.
on the Pittsburgh G-20 Summit of 24 and 25 September 2009, its resolution of 15 June 2006 OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
ir 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais OL C 259 E, 2009 10 29, p.
on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008 OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones ( A7–0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
kadangi šiandien visos tarptautinės institucijos vis dažniau pripažįsta, kad siekiant papildyti BVP kaip visuomeninės raidos plačiąja prasme rodiklį turi būti tobulinami duomenys ir rodikliai,
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
palankiai vertina Komisijos komunikatą „BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ kaip galimą papildomą priemonę siekiant pagerinti politikos analizes ir debatus;
Welcomes the Commission Communication on ‘GDP and Beyond – Measuring Progress in a Changing World’ as a possible complementary tool to contribute to improved policy analysis and debates;
pabrėžia, kad BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi visame pasaulyje remiasi politikos formuotojai; pabrėžia, kad taikant BVP vertinama gamyba ir kad jis neatspindi ekologinio tvarumo, veiksmingo išteklių naudojimo, socialinės įtraukties ir apskritai socialinės pažangos; be to, pabrėžia, kad BVP gali būti apgaulingas dėl to, kad po tam tikrų incidentų, pvz., nelaimingų atsitikimų ir stichinių nelaimių, taikomos padarinių likvidavimo priemonės traktuojamos kaip nauda, o ne išlaidos;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
pažymi, kad ne tik ekonominio išsivystymo ir produktyvumo, bet ir kiti rodikliai daro poveikį šalies gyvenimo lygiui ir suteikia apie jį informacijos, tačiau iki šiol jie nebuvo kiekybiškai įvertinti, nors yra nustatyti susiję rodikliai;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
pabrėžia, kad reikia sukurti papildomus vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės ir socialinės pažangos vertinimo rodiklius; ragina nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kurie suteiktų informacijos klimato kaitos, biologinės įvairovės, išteklių naudojimo efektyvumo ir socialinės įtraukties požiūriais; be to, ragina sukurti rodiklius, kurie tiksliau atspindėtų namų ūkio lygį: pajamas, vartojimą ir gerovę;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
palankiai vertina Komisijos iniciatyvą kartu su BVP pateikti poveikio aplinkai indeksą, į kurį visų pirma būtų įtraukti šie pagrindiniai aplinkosaugos politikos aspektai: klimato kaita ir energijos vartojimas, gamta ir biologinė įvairovė, oro tarša ir poveikis sveikatai, vandens naudojimas ir tarša, atliekų susidarymas ir išteklių naudojimas;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
tikisi, kad atkreipus dėmesį į platesnius ir tvaresnius rodiklius taip pat atsiras labiau sisteminis požiūris į socialinius ir aplinkosaugos veiksnius besivystančiose šalyse, pvz., klimato kaitą, biologinę įvairovę, sveikatą, švietimą ir valdymą, ir taip bus sudarytos galimybės tikslingai pritaikyti vystymosi politiką gyventojams, kuriems labiausiai to reikia ir kurie yra nepalankiausioje padėtyje; pabrėžia, kad tokie rodikliai turėtų būti suderinami su esamomis pasaulinėmis iniciatyvomis, pvz., JT Žmogaus socialinės raidos indeksu, ir jas atitikti;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
pabrėžia poreikį išmatuoti visuomenių gyvenimo kokybę; mano, kad siekiant užtikrinti ir išlaikyti gyvenimo kokybę būtina atsižvelgti į tokius svarbius ir visų pripažįstamus veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas, aplinkos sąlygos ir t. t.; laikosi nuomonės, kad turėtų būti labiau atsižvelgiama į rodiklius, kuriais vertinami minėtieji veiksniai; siūlo, kad toliau tobulinant kokybinius ir kiekybinius matus būtų remiamasi Europos gyvenimo kokybės tyrimo rodikliais, kurie apima pagrindines gyvenimo kokybės sritis;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
atkreipia dėmesį į Europos lygmeniu priimtas priemones, skirtas galimam teisėkūros iniciatyvų poveikiui pažangai vertinti ir analizuoti, kaip antai poveikio vertinimus, įskaitant ekonominės naudos, išlaidų veiksmingumo ir daugelio kriterijų analizę, rizikos vertinimus, duomenų rinkimą, statistiką, aplinkos ekonomines sąskaitas, politikos analizes įvairiais politikos lygmenimis, įgyvendinimo ir vykdymo stebėsenos ataskaitas ir apžvalgas, atliktas įvairiose ES teisėkūros srityse; visiškai pritaria tam, kad būtų sukurta tvirta teisinė Europos aplinkos ekonominių sąskaitų sistema, nes tai būtų teigiamas žingsnis vykdant su BVP ir kitais rodikliais susijusį procesą;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
atkreipia dėmesį į tai, kad tarptautiniu mastu vis dažniau pripažįstami BVP, kaip socialinės pažangos, gamtos išteklių ir ekosistemų paslaugų (tai svarbūs pokyčiai, atsirandantys dėl klimato kaitos ir tvaraus vystymosi) rodiklio, apribojimai; pripažįsta, kad įvairiuose forumuose, pavyzdžiui, JT vystymo programoje (JTVP), Pasaulio banke, EBPO, taip pat ir Komisijoje, padaryta pažanga kuriant rodiklius pažangai vertinti ir analizuoti;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
pabrėžia, kad norint sukurti nuoseklią sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama ne tik į BVP, svarbu susitarti taikyti sisteminį metodą, kuris leistų pagerinti politikos analizes ir debatus;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
pabrėžia, kad turėtų būti siekiama kurti rinkinį, kurį sudarytų aiškūs ir suprantami rodikliai, kurie tuo pačiu metu būtų teoriniu požiūriu nuoseklūs, politiškai tinkami ir empiriškai išmatuojami ir kurie užtikrintų galimybę palyginti šalis ir regionus; pabrėžia, kad šį darbą būtina atlikti glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis susijusiomis institucijomis ir organizacijomis;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;