natgillin/translations-raw huggingface dataset:
su dideliu susidomėjimu pažymi, kad pirmą kartą penktojoje pažangos ataskaitoje pateikiama ypatinga nuoroda į vadinamuosius tarpinius regionus, t. y. regionus, kurių pozicionuojami tarp konvergencijos ir konkurencingumo bei užimtumo regionų; pripažįsta, kad būtina atskirai spręsti klausimus dėl regionų, skirstomų į tuos, kuriems laipsniškai pradedama teikti parama, ir į tuos, kuriems laipsniškai nutraukiama parama; ragina Komisiją atsižvelgti į teritorinės sanglaudos siekius ir nustatyti lankstesnę laipsniškai teikiamos pereinamojo laikotarpio pagalbos teikimo regionams, kurių BVP netrukus viršys 75 proc. ribą, sistemą bei suteikti jiems aiškesnį statusą ir užtikrinti saugesnę plėtrą; mano, kad pereinamojo laikotarpio pagalbos sistema turėtų būti taikoma ir Sanglaudos fondo lėšų nebegaunančioms valstybėms;
Notes with great interest that the Fifth Progress Report, for the first time, makes specific reference to 'transition regions', which are situated between 'convergence regions' and 'competitiveness and employment regions'; acknowledges the need to deal separately with those regions that are now scattered as 'phasing in' or 'phasing out' regions between the two Objectives; calls on the Commission, in the context of territorial cohesion, to establish a more comprehensive system of gradual transitional assistance to regions that will soon be above the 75 % GDP threshold, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; considers that a transitional system also needs to be established for Member States dropping out of the Cohesion Fund;
, 11 straipsnyje; ragina Komisiją parengti gaires, skirtas padėti valstybėms narėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms kuo veiksmingiau vadovautis visaapimančiu požiūriu ir steigti veiksmingas partnerystes būsimoms susijusių teritorijų plėtros strategijoms kurti;
, who can provide an overall view and understanding of the needs and specificities of a given territory, are involved from the beginning in the designing and implementation of the development strategies of each territory; calls on the Commission to draw up guidelines to help Member States, as well as regional and local authorities to implement the integrated approach in the most efficient way and to establish effective partnerships in the development of future strategies for the territories concerned;
pripažįsta, kad skatinant teritorinę sanglaudą turėtų būti gerinama sanglaudos politikos kontrolė; pritaria požiūriui, kad skirtingos problemos turėtų būti sprendžiamos skirtingu teritoriniu mastu, taigi visų šalių, kurios susijusios su regionų ir vietos plėtra ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, patikimų partnerysčių steigimas yra teritorinės sanglaudos formavimo proceso prielaida; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas šiam teritorijų valdymui įvairiais lygmenimis plėtoti; mano, kad skatinant teritorinę sanglaudą ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tinkamo teritorinio lygmens, t. y. lygmens, kuriuo sprendžiamas su kiekviena politikos sritimi ar priemone susijęs klausimas piliečiui kuo artimesniu būdu, nustatymui;
Recognises that territorial cohesion should lead to improved governance of cohesion policy; agrees with the view that different territorial scales are needed for different problems and that, therefore, the establishment of real partnerships between all the parties involved in regional and local development at EU, national, regional and local level, is a precondition for the process of designing territorial cohesion and calls on the Commission and the Member States to make all efforts to develop such a multi-level territorial governance; considers that territorial cohesion should focus on identifying the appropriate territorial level for addressing each policy or measure in a way that is as close as possible to the citizen;
pabrėžia, kad ES politikos, tiksliau, sanglaudos politikos dėka dažnai centralizuota valdymo sistema virto vis labiau integruota įvairių lygmenų sistema; ragina suinteresuotąsias šalis, viešąsias valdžios institucijas ir piliečius sukurti oficialią teritorijų valdymo sistemą, kuri būtų grindžiama daugiasektoriniu teritoriniu visaapimančiu požiūriu "iš apačios į viršų", ir nuosekliai bei veiksmingai atsižvelgti į visas piliečių ar vartotojų reikmes su šia reikme susijusioje srityje; šiuo pagrindu primena sėkmingą Bendrijos iniciatyvų, pvz., miestuose įgyvendintų iniciatyvų URBAN I ir URBAN II bei kaimo vietovėse įgyvendintos iniciatyvos LEADER, patirtį;
Emphasises that EU policies, and more particularly the EU cohesion policy, have transformed governance from an often centralised system into an increasingly integrated, multi-level system; calls on stakeholders, public authorities and citizens to establish a formal system of territorial governance, based on a multi-sectoral, territorial and bottom-up integrated approach, in order to respond in a coherent and effective way to a single need of its citizens or users, in an area corresponding to this need; recalls, in this respect, the successful experiences of EU initiatives, such as Urban I and Urban II for urban areas and Leader in rural areas;
primena, kad struktūrinės politikos įgyvendinimo problemos iš dalies susijusios su pernelyg nelanksčiomis ir sudėtingomis procedūromis, taigi turėtų būti svarstoma galimybė supaprastinti šias procedūras ir aiškiai paskirstyti atsakomybę bei kompetenciją Europos Sąjungos, valstybių narių ir regioninių bei vietos valdžios institucijų lygmenimis; mano, kad teritorijų valdymas labai priklausys nuo to, ar bus nustatytos šios aiškios taisyklės; pakartoja savo raginimą Komisijai nedelsiant pateikti konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu;
Recalls that problems in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity and complexity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the European Union, the Member States and regional and local authorities; considers that territorial governance will depend strongly on the establishment of such clear rules; reiterates its call to the Commission to come forward without delay with a set of concrete proposals to that effect;
atsižvelgdamas į tai, kad teritorinė sanglauda vis svarbesnė ne tik regionų, bei ir kitų sektorių ES politikai, rekomenduoja ilgą laiką galiojusią neformalią Tarybos teritorinės sanglaudos ir erdvinio planavimo tvarką pakeisti oficialiais ministrų posėdžiais, kuriuose dalyvautų už Europos Sąjungos regionų politiką atsakingi ministrai; yra įsitikinęs, kad šis Tarybos institucinis pokytis užtikrintų geresnį informacijos srautą ir sparčią teritorinės sanglaudos politikos plėtrą;
Recommends that, in light of the increasing importance that territorial cohesion has acquired in the context not only of regional but also of other sectoral EU policies, the informal structures that have long been governing territorial cohesion and spatial planning in the Council should be replaced by formal ministerial meetings, which should convene the Ministers responsible for regional policy in the European Union; believes that such an institutional development in the Council would ensure a better flow of information as well as the rapid development of the territorial cohesion policy;
atsižvelgdamas į Miestų
having regard to the "Urban
atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 24 d. priimtas Komisijos gaires dėl "Miestų aspekto Bendrijos politikoje 2007–2013 m. laikotarpiu",
having regard to the Guide from the Commission on "The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013" adopted on 24 May 2007,
atsižvelgdamas į bandomųjų miestų projektų (1989–1999 m.) rezultatus, Bendrijos iniciatyvas URBAN I (1994–1999 m.) ir URBAN II (2000–2006 m.),
having regard to the results of the Urban Pilot Projects (1989-1999), Community initiative URBAN I (1994-1999) and URBAN II (2000-2006),
atsižvelgdamas į informaciją iš Miestų audito duomenų bazės, kurioje pateikiama 358 Europos miestų statistika apie 330 rodiklių,
having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl miestų dimensijos plėtros kontekste OL C 233 E, 2006 9 28, p.
having regard to its resolution of 13 October 2005 on the urban dimension in the context of enlargement OJ C 233 E, 28.9.2006, p.
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ( A6–0031/2009 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0031/2009 ),
kadangi pripažįstama, kad nors už miestų klausimus ir yra atsakinga nacionalinė, regioninė ir vietos valdžia, miestų teritorijos vis vien atlieka pagrindinį vaidmenį veiksmingai įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijas, taigi yra laikomos itin svarbia sanglaudos politikos, už kurią yra atsakingos ES institucijos, sudedamąja dalimi,
whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
kadangi Leipcigo chartijoje išdėstyti ES tikslai yra užtikrinti integruotą požiūrį į miestų plėtros politikos įgyvendinimą siekiant sukurti aukštos kokybės miestų teritorijas, modernizuoti transporto, energetikos, komunalinių paslaugų ir informacijos tinklus ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą, švietimą bei naujoves, ypač skurdžiuose vidiniuose miestų rajonuose ir teritorijose,
whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
manydamas, kad, viena vertus, lankstaus, pritaikomo ir dinamiško Leipcigo chartijos įgyvendinimo tvarkaraščio parengimo procesas, kuris yra būtina išankstinė sąlyga norint patenkinti ypač skirtingus įvairių Europos miestų poreikius ir kurį jau pradėjo pirmininkaujanti Prancūzija, ir, kita vertus, vėlesnis kiekvienos valstybės narės integruotos miestų plėtros planų parengimas gali pasirodyti labai naudingi siekiant pateikti informaciją apie įvairią padėtį ir suteikti galimybes įgyvendinti iniciatyvas, kurioms nustatyti aiškūs tikslai,
whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
kadangi reikia skirti miestus ir miestų teritorijas,
whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
kadangi miestų teritorijose sukuriama 70–80 procentų Europos Sąjungos BVP ir miestai laikomi naujovių centrais bei regioninės, nacionalinės ir ES plėtros centrais,
whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and drivers of regional, national and EU development,
kadangi vis dėlto, miestuose sunaudojama daugiau kaip 75 proc. pasaulio energijos ir išmetama 80 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų dėl energijos gamybos, eismo, pramonės ir šildymo,
whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
kadangi dėl vidaus migracijos į sostines ir kitus didelius miestus dar labiau išryškėjo urbanizacijos tendencija ir kadangi dėl to augantis gyventojų skaičius yra didžiulė našta miestams, kurie plečiasi, nes jie turi patenkinti padidėjusius poreikius, susijusius su atliekų tvarkymu, būstu, švietimu ir užimtumu, ir kadangi ši urbanizacijos tendencija, kuri ir toliau didėja, sukelia didelių problemų kaimo vietovėms, nes jose netenkama žmogiškojo kapitalo, darbo jėgos, vartotojų ir studentų,
whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities, and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
kadangi dėl neseniai įvykusios precedento neturėjusios ES plėtros gerokai padaugėjo regioninių skirtumų ir prisijungė daug silpnėjančių miestų,
whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
kadangi nepaisant to, kad valstybės narės turi skirtingą politinę, institucinę ir konstitucinę sandarą, ES miestų teritorijoms būdingi bendri sunkumai, kuriuos reikėtų įveikti, ir bendros galimybės, kurias reikėtų išnaudoti, o tai parodo, jog reikia bendradarbiauti tarpusavyje ir dalytis gerąja patirtimi, kad Europos miestai galėtų konkuruoti pasauliniu lygmeniu,
whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
kadangi įgyvendinant ES erdvinę plėtrą susiduriama su ekonominio restruktūrizavimo, didelių svyravimų darbo rinkoje, neprieinamo viešojo transporto ir perkrautų transporto tinklų, ribotos tinkamos naudoti teritorijos, blogėjančios dėl miestų plėtros, mažėjančio gyventojų skaičiaus ir gyventojų senėjimo, kaimo vietovių ir mažų miestų tuštėjimo dėl gyventojų išvykimo į didelius miestus, augančios migracijos, socialinės atskirties, didelio ir vis didėjančio nusikalstamumo, "getų kūrimosi" tam tikruose miestų rajonuose, prastos kokybės būstų, gyvenimo kokybės prastėjimo vargingose teritorijose, per mažo parkų ir poilsio zonų skaičiaus, aplinkos taršos, vandens ir atliekų bei nuosėdų valdymo kontrolės ir saugaus energijos tiekimo ir veiksmingo jos naudojimo problemomis,
whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghetto-isation" of certain city districts, low household income, a worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
kadangi koordinuotas valdymas, o ypač elektroninis valdymas su visomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, galėtų padėti sumažinti esamų problemų skaičių ir sąlygoti tai, kad miestų plėtra būtų nagrinėjama integruotu būdu – bendradarbiaujant su priemiesčio teritorijomis, besiribojančias su kaimo vietovėmis, ir atsižvelgiant į jas ir taikant šiuolaikinius miestų planavimo metodus, pavyzdžiui, pažangųjį augimą, naująjį miestų planavimą ir sumaniąją urbanistiką,
whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
kadangi miestų plėtros veikla yra ypač palanki prisijungti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), o sanglaudos politika vis dažniau siekiama skatinti miestų konkurencinį pranašumą,
whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
kadangi MVĮ, ypač mažosios įmonės ir mikroįmonės, amatininkai ir prekeiviai yra itin svarbūs siekiant išlaikyti veiklą miestų centruose ir ypač socialinę pusiausvyrą gyvenamuosiuose rajonuose, ir kadangi dėl miestų politikos transporto reglamentavimo, verslo veiklos, nekilnojamojo turto ir būsto kainų augimo srityse dažnai išnykdavo ekonominė veikla ir mažėdavo žmonėms skirtų paslaugų arba, atvirkščiai, taip įvykdavo dėl nuoseklios politikos nebuvimo,
whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transactions and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
kadangi reikėtų ir toliau stiprinti miestų teritorijų ir kaimo vietovių partnerystę, nes miestų teritorijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį darnaus ir integruoto nutolusių vietovių vystymosi procese siekiant teritorinės sanglaudos ir harmoningos regionų plėtros,
whereas the partnership between urban and rural areas still needs to be strengthened, since urban areas have an important role to play in the harmonious and integrated development of their peripheries, in order to achieve territorial cohesion and balanced regional development,
pabrėžia, kokia svarbi yra tvari miestų plėtra ir miestų teritorijų įnašas į regioninę plėtrą, ir ragina Komisiją reguliariai vertinti, matuoti, lyginti ir aptarti ES politikos krypčių poveikį miestų teritorijų ekonominei, socialinei, sveikatos, transporto, aplinkos ir saugumo padėčiai;
Stresses the importance of sustainable urban development and the contribution of urban areas to regional development, and calls on the Commission regularly to evaluate, measure, benchmark and discuss the impact of EU policies on the economic, and social situation, particularly issues relating to education and culture, and the health, transport, environmental and security situation in urban areas;
apgailestauja, kad valstybės narės yra raginamos, bet ne įpareigojamos, skatinti tvarią miestų plėtrą kaip strateginį prioritetą; taigi reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurios valstybės narės nepakankamai atsižvelgia į miestų aspektą įgyvendindamos sanglaudos politiką, ir ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su regionine ir vietos valdžia analizuoti ir vertinti pagrindinės iniciatyvos "URBAN" įtraukimo poveikį ir reguliariai stebėti bei tirti ES fondų naudojimą miestų teritorijose;
Regrets that Member States are encouraged but not obliged to promote sustainable urban development as a strategic priority; consequently, expresses concern that the urban dimension is inadequately taken into account by some Member States in the implementation of cohesion policy and calls on the Commission and Member States in cooperation with regional and local authorities to analyse and evaluate the impact of mainstreaming the URBAN Initiative and regularly to monitor and examine the effects of the implementation of EU funds in urban areas;
atkreipia dėmesį į teigiamą Bendrijos iniciatyvos "URBAN" patirtį partnerystės, integruoto požiūrio ir metodo "iš apačios į viršų" klausimais, nes naudojantis šia patirtimi buvo labai prisidėta prie remiamų projektų veiksmingumo ir tinkamumo; ragina atsižvelgti į šią patirtį teikiant struktūrinių fondų paramą miestams ir numatyti taikyti panašius mechanizmus plačiai teikiant finansavimą tvariai miestų plėtrai, kad kuo daugiau miestų galėtų tuo pasinaudoti;
Highlights the positive experience of the URBAN Community initiative concerning partnership, the integrated approach and the bottom-up principle, which contributed significantly to the effectiveness and "accuracy of fit" of the projects supported; calls for these achievements in the urban dimension of structural funding to be taken into account and for similar mechanisms to be introduced into the mainstream funding available for sustainable urban development, thereby enabling a larger number of cities to benefit from these achievements;
išreiškia nuomonę, kad nederėtų ir būtų net problemiška nustatyti bendros "miesto teritorijos" ir, apskritai, termino "miestas" apibrėžties, nes tai padarius nebūtų deramai atsižvelgiama į įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, ir todėl laikosi nuomonės, kad valstybėms narėms turėtų būti paliekama nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį ir jas pavadinti remiantis subsidiarumo principu ir bendrais europiniais rodikliais;
Expresses the view that it would be inappropriate and even problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term "urban" in general, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States in accordance with the principle of subsidiarity based on European common indicators;
ragina valstybes nares imtis visų reikiamų priemonių ir paremti savo sostines bei kitus didelius miestus, kurie siekia išspręsti naujas dėl urbanizacijos ir išaugusio gyventojų skaičiaus atsiradusias problemas, susijusias su atliekų tvarkymu, būstu, užimtumu ir švietimu; kalbėdamas apie bendresnius dalykus mano, kad demografiniai svyravimai ir miestų teritorijoms, ir kaimo vietovėms sukelia problemų, susijusių su darbo rinka, taip pat su darbą praradusių darbuotojų švietimu ir perkvalifikavimu bei mažėjančiu gyventojų skaičiumi kaimo vietovėse;
Calls on the Member States to take all necessary measures to support their capital cities and other metropolises in their efforts to deal with the challenges arising from urbanisation and the resulting population increase, in areas of waste management, housing, employment and education; at a more general level, considers that demographic fluctuations generate challenges for both urban and rural areas related to the labour market and additionally to the fields of education and retraining of former workers affected by unemployment, and also related to the depopulation of rural areas;
mano, kad tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad akivaizdu, jog įvairaus pobūdžio valstybių narių konstituciniai mechanizmai nedera su suderintais metodais, nepaisant veiksmingo skirtingų lygmenų valdymo, būtų naudinga, kad valstybės narės, jei reikia, vykdydamos viešas konsultacijas apibrėžtų miesto aspektą taip, kaip pačios jį suvokia, kad būtų stiprinamas vidinis derinimas ir gerinami ryšiai su Komisija;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;