natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi naujoji ES yra unikali išsivysčiusios ekonomikos šalių ir prie jų artėjančių žemų sąnaudų ekonomikos šalių bendrija, taigi galima mažinti sąnaudas, išnaudoti vidaus ir išorės masto ekonomiją ir pasipriešinti besivystančios ekonomikos šalių defliaciniam ir infliaciniam spaudimui,
whereas the new EU is a unique mixture of advanced economies and converging low-cost economies, making it possible to cut costs, employ internal and external economies of scale and resist deflationary and inflationary pressures from developing economies,
kadangi ES eksportui į išsivysčiusias ir besivystančios ekonomikos šalis pernelyg dažnai neigiamą įtaką daro abišališkumo sudarant sąlygas patekti į rinką trūkumas, su muitų tarifais nesusijusios kliūtys ir nesąžininga prekyba,
whereas the EU's performance in exporting to both developed and emerging economies is too often negatively affected by a lack of reciprocity in market access conditions, non-tariff barriers and unfair trade practices,
kadangi dėl ES plėtros ir jos poveikio valstybių narių ekonomikai bei politinei, socialinei ir kultūrinei raidai būtinos reformos ir geresnis bendradarbiavimas priimant politinius sprendimus,
whereas the enlarged EU and its impact on the economy as well as the political and socio-cultural development of its Member States require reforms and improved cooperation within the system for political decision-making,
kadangi tarpusavio priklausomybė euro zonoje yra didesnė nei visoje ES ir kadangi tai dar nereiškia, kad vyksta veiksmingi ir nuoseklūs politiniai procesai, ypač atsižvelgiant į patikimų valstybės finansų, tinkamų išlaidų ir investicijų į didesnio našumo strategijas santykį,
whereas interdependence within the euro area is stronger than in the EU as a whole, and whereas this does not yet translate into effective and coherent policy processes - in particular regarding the link between sound public finances, high-quality spending and investment in productivity growth strategies,
kadangi politikos kūrėjai, rengdami bendrąsias ES ekonominės politikos gaires, turėtų nustatyti, aiškiai suformuluoti ir spręsti bendras problemas, su kuriomis ES ekonomika susiduria dabar ir susidurs ateinančiais metais,
whereas, when defining the EU's broad economic policy guidelines, policy-makers have to identify, clearly state and address the common challenges which EU economies are facing and will face in the years ahead,
kadangi Europos užimtumo strategijai (EUS) reikia daugiau skaidrumo, kontrolės pajėgumo ir paskatų veikti pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ir ypač rengiant nacionalines reformų programas (NRP) ir NRP įgyvendinimo ataskaitas,
whereas the European Employment Strategy (EES) needs more visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the renewed Lisbon Strategy, in particular in the National Reform Programmes (NRP) and the NRP implementation reports,
kadangi tarp ekonominio augimo, užimtumo, kovos su skurdu ir socialinės įtraukties yra stiprus ryšys, kadangi vis labiau aiškėja, kad skurdas yra svarbiausia ir užimtumo, ir socialinės įtraukties problema; kadangi labai svarbu, jog integruotose gairėse būtų numatyti socialiniai ir aplinkos apsaugos tikslai ir apsvarstyta skirtingų sričių sąveika,
whereas there is a strong interrelationship between economic growth, employment, the fight against poverty and social inclusion; whereas working poverty is increasingly highlighted as a key challenge in both employment and social inclusion policies; whereas it is therefore essential that the Integrated Guidelines should deliver on their social and environmental targets and consider the synergies between the different areas,
kadangi anksčiau minėtame neoficialiame užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikime, vykusiame Gimarainse, buvo padaryta išvada, kad socialinė įtrauktis – pagrindinis Europos tvarios plėtros strategijų aspektas, kadangi ji padeda sukurti visiems prieinamas galimybes ir daro teigiamą poveikį užimtumui, įgūdžių ir žmogaus vystymuisi,
whereas the above-mentioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
pažymi, kad dėl ekonomikos globalizacijos atsiranda naujų galimybių ES rinkoms, kurios ateinančiais dešimtmečiais vaidins dar svarbesnį vaidmenį ir kurios gauna papildomos naudos naudojant masto ekonomiją, veiklos erdvę, miestų aglomeraciją, tinklus bei gerą reputaciją;
Notes that globalisation of the economy creates new opportunities for EU economies that are bound to play a more important role in the decades to come and gain additional benefits by exploiting economies of scale, capacity, urbanisation, networks and a positive reputation;
pabrėžia, kad ES savo viduje gali įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus tik būdama aktyvi ir vieninga pasauliniu mastu; taigi džiaugiasi dėl ketinimo plėtoti nuoseklų Lisabonos strategijos išorės aspektą; mano, kad taikant nuoseklų požiūrį į išorės politiką ir kreipiant dėmesį į bendradarbiavimą reguliavimo srityje, standartų suvienodinimą bei taisyklių lygiavertiškumą, turi būti skatinama ir sąžininga konkurencija, ir sąžininga prekyba; tačiau, atsižvelgdamas į tai, perspėja, kad negalima neįvertinti tolesnių vidaus bendradarbiavimo ir reformų proceso patobulinimų svarbos;
Stresses that the EU can only achieve its Lisbon objectives internally by being active and united on the global stage; welcomes therefore the intention to develop a coherent external dimension of the Lisbon Strategy; considers that a comprehensive external policy approach focusing on regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules has to promote both fair competition and trade; warns in this context, however, against underestimating the importance of further improvements in internal cooperation and reform processes;
pabrėžia didėjančią ES, kaip pasaulinio masto veikėjos ir vienos pagrindinių naudos iš atviros pasaulinės ekonomikos gavėjų, pasaulio didžiausios prekių importuotojos ir eksportuotojos, pasaulio didžiausios paslaugų eksportuotojos, antros pagal dydį tiesioginių užsienių investicijų kilmės ir paskirties vietos, svarbą; mano, kad dėl to ES tenka didelė atsakomybė sprendžiant globalias problemas ir kuriant bendros užsienio ekonomikos politikos priemones, kad galima būtų deramai valdyti išorės veiksnių įtaką bendrajai ES rinkai;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global player and one of the major beneficiaries of the open world economy, as the world's largest exporter and importer of goods, the world's largest exporter of services and the second largest destination and origin of Foreign Direct Investment; considers that, as such, it has a strong responsibility to tackle global issues and create common external economic policy tools to adequately manage the external impact of the EU single market;
mano, kad visuotiniu mastu susijungiant pramonei, investuotojams iš trečiųjų šalių įsigyjant ES bendroves ir ES investuotojams įsigyjant trečiosiose šalyse esančias bendroves mažėja faktinės kapitalo išlaidos; ragina imtis kovos su protekcionizmu Europos Sąjungoje ir už jos ribų priemonių; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad jei nebus tinkamo koordinavimo nustatant ES priežiūros sistemą ir nebus griežtai laikomasi ES konkurencijos taisyklių, bendros rinkos ir masto ekonomijos privalumai, kurių atsiranda ES kaip vienam subjektui dalyvaujant pasaulio rinkoje, gali būti sumenkinti;
Considers that global consolidation of industries and acquisitions of EU companies by third-country investors and vice versa lowers the effective cost of capital; calls for measures to be taken to combat protectionism both inside and outside the European Union; points out, however, that without appropriate coordination in creating the EU supervisory framework and vigorous enforcement of EU competition rules the advantages of the single market and the benefits of scale which are gained due to EU participation in a global market as a single entity could potentially be diminished;
pritaria, kad svarbu užtikrinti Europos centrinio banko nepriklausomybę nustatant pinigų politiką ir valdant pasaulio finansų rinkų nepastovumą; pabrėžia, kad euro kurso kilimas – didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse bei nedidelės paklausos Europos Sąjungoje viduje rezultatas; todėl didėja konkurencinis spaudimas ES įmonėms ir tai rodo, kad ES turėtų reaguoti vykdydama patikimą ekonomikos politiką, sudarydama tarptautinius susitarimus ir bendradarbiaudama;
Advocates the independence of the ECB in setting monetary policy and in managing volatility of global financial markets; emphasises that the appreciation of the Euro exchange rate is the result of mounting imbalances in third countries and sluggish demand in the EU, which raises competitive pressure on EU companies, and identifies the need for an EU response through sound economic policies, international agreements and cooperation;
mano, kad gamtinių išteklių, pagrindinių gaminių ir paslaugų paklausos augimas, kurį skatina besivystančių šalių ekonominis augimas, gali ES valstybių narių ekonomikai daryti infliacinį spaudimą, kurį iki šiol atsverdavo jų indėlis į pasaulinės pasiūlos didėjimą; mano, kad siekdamos spręsti šią problemą, ES valstybės narės turėtų parengti antiinfliacinės ekonomikos politikos priemonių bei technologinės plėtros strategijas ir sistemą, kurią naudojant būtų galima vykdyti makroekonominį reguliavimą ir pagerinti koordinavimą;
Is of the opinion that surges in demand for natural resources, basic products and services driven by the growth of developing economies may exert inflationary pressure on EU Member States' economies which until now was offset by their contribution to the increase in global supply; considers that anti-inflationary economic policy tools with strategies of technological growth and a framework for possible macroeconomic adjustment and improved coordination should be prepared by the EU Member States to address this problem;
palankiai vertina Komisijos ketinimą diskutuojant su trečiosiomis šalimis plėsti bendradarbiavimą reguliavimo srityje, derinti standartus ir suvienodinti taisykles; ragina Komisiją skatinti tinkamą darbą ir profesinės veiklos kokybę, kovoti su socialiniu dempingu, nuolatos į savo prekybos ir bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukti skyrių dėl tvaraus vystymosi ir reikalauti, kad būtų ratifikuojami ir įgyvendinami Tarptautinės darbo organizacijos standartai ir tinkamo darbo principai, taip pat sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis nuolatos taikyti savo socialines vertybes ir principus;
Welcomes the Commission's intention further to develop regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules in its discussions with third countries; calls on the Commission to promote decent work and the quality of working life, combat social dumping, systematically include a chapter on sustainable development in its trade and cooperation agreements with third countries, requiring ratification and enforcement of core International Labour Organisation standards and decent work principles, and systematically apply its social values and principles when concluding agreements with third countries;
palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kuriame nurodyta, kad bus skiriama daugiau dėmesio aktyviai įtraukčiai ir lygioms galimybėms, kad turėtų būti skatinama derama socialinė apsauga ir stiprinama kova su skurdu bei kad reikalingos veiksmingesnės priemonės siekiant užtikrinti piliečių teises į darbą, švietimą, socialines paslaugas, sveikatos priežiūrą ir kitokio pobūdžio socialinę apsaugą visoje Europoje;
Welcomes the Commission's statement that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens' existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad socialiniai aspektai būtų labiau įtraukti ir pabrėžti kitu Lisabonos strategijos etapu, ypač integruotose gairėse; mano, kad svarbu skubiai pašalinti pastebėtus Užimtumo gairių trūkumus, dėl kurių skiriama nepakankamai dėmesio tam tikriems pagrindiniams socialiniams tikslams, pvz., siekiui sumažinti skurdžių darbuotojų skaičių ir suteikti daugiau galimybių visiems gauti kokybišką darbą, švietimą, sveikatos priežiūrą ir kitokio pobūdžio socialinę apsaugą; ragina Komisiją pritaikyti integruotas gaires siekiant spręsti naujas problemas ir pašalinti šiuos trūkumus;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome perceived weaknesses in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those that aim to reduce the number of working poor and increase access to high-quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; calls on the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis sistemingo požiūrio siekiant veiksmingai derinti NRP ekonomikos augimo ir didesnio bei geresnio užimtumo procesą ir socialinės apsaugos bei socialinės įtraukties procesą;
Calls on the Commission and Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process geared to growth and more and better jobs on the one hand and the social protection and social inclusion process on the other;
ragina Komisiją spręsti užimtumo gairių įgyvendinimo ir veiksmingumo skirtumų tarp valstybių narių problemą, užtikrinant, kad valstybės narės visapusiškiau vadovautųsi Europos užimtumo strategijos rodikliais ir tikslais, mokymosi visą gyvenimą dokumentais ir taikytų priemones, numatytas Europos jaunimo pakte, Europos lyčių lygybės pakte ir ES veiksmų plane dėl negalios 2006–2007 m.; ragina visus šiuos įsipareigojimus, planines užduotis ir lyginamuosius rodiklius įtraukti į Integruotąsias gaires, siekiant padidinti Europos užimtumo strategijos nuoseklumą ir veiksmingumą;
Calls on the Commission to address the wide divergence among the Member States in implementation and effectiveness of the Employment Guidelines by ensuring that Member States more comprehensively apply the EES indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU Disability Action Plan 2006-2007; calls for all those commitments, targets and benchmarks to be fully incorporated in the Integrated Guidelines to improve the coherence and efficiency of the EES;
pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti užimtumo politikos strateginį aspektą; ragina Komisiją ir valstybes nares, kad koordinavimo proceso metu ypatingas dėmesys būtų skiriamas darbo kokybei, profesinio, šeimos ir asmeninio gyvenimo derinimui, galimybei visiems gauti kokybišką išsilavinimą ir mokytis, kovai su diskriminacija skirtų teisės aktų įgyvendinimui ir lygių moterų ir vyrų galimybių skatinimui bei imigracijos klausimams;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; calls on the Commission and Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the reconciliation of work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunities policies for women and men, and immigration issues;
pritaria tam, kad būtų priimti suderinti bendri lankstaus saugumo principai, apimantys darbuotojų ir darbdavių lankstumą ir saugumą darbo rinkoje; ragina valstybes nares vadovautis šiais bendraisiais principais konsultuojantis su socialiniais partneriais dėl nacionalinių reformų programų (NRP) ir pabrėžia, kad mokymas ir perkvalifikavimas, veiksminga rinkos politika, tinkama socialinė apsauga ir darbo rinkos susiskaidymo panaikinimas svarbus užtikrinant visiems darbuotojams teisę į darbą;
Supports the adoption of a balanced set of common principles regarding flexicurity, combining flexibility and security for employees and employers on the labour market; encourages Member States to mainstream those common principles in their NRP consultation with the social partners and highlights the central role of training and retraining, active labour market policies, adequate social protection and the breakdown of labour market segmentation by ensuring employment rights for all workers;
mano, kad atsižvelgiant į esamą finansų rinkų nepastovumą tinkama ekonomikos politika padėtų didinti pasitikėjimą ir mažinti neužtikrintumą; pažymi, kad viena iš pagrindinių problemų, su kuria pastaraisiais metais susiduria Europos ekonomika, – tai pernelyg maža vidaus paklausa; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ypač svarbu geriau koordinuoti tinkamą fiskalinę politiką ir efektyvų valstybinį finansavimą, įskaitant svarbiausias vadinamąsias Lisabonos strategijos investicijas;
Believes that sound economic policies would help to strengthen confidence and reduce uncertainty in the context of the current financial volatility; points out that one of the fundamental problems facing the European economy in recent years has been insufficient domestic demand; stresses in this context that improved coordination of both sound fiscal policies and high-quality public finances, including essential 'Lisbon investments', is of crucial importance;
pabrėžia, kad našumo augimo sulėtėjimas yra svarbus ekonomikos politikos klausimas ir šis sulėtėjimas skiriasi įvairiose ES valstybėse narėse; vis dėlto pastebimos bendros tendencijos, kurios rodo rinkų, paskirstymo ir finansinių paslaugų sistemų silpnas vietas;
Stresses that the slowdown in productivity growth is a matter for concern for economic policy and differs throughout the EU, which, however, has an overall common pattern indicating weaknesses in markets, distribution and financial services;
pripažįsta, kad Europai novatoriškus sprendimus reikia greičiau įgyvendinti kuriant naujus gaminius bei paslaugas; taigi pritaria Komisijos reikalavimui sukurti vadinamąjį žinių trikampį, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas ir naujovės; tikisi veiksmingesnių investicijų į naujų įgūdžių ugdymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir šiuolaikiškas švietimo bei mokymo sistemas;
Acknowledges that Europe needs a faster transformation of innovation into new products and services; supports therefore the Commission's demand for a 'knowledge triangle' of research, education and innovation; expects more effective investments in new skills, lifelong learning and modern education/training systems;
pritaria, kad reikia remti ekonomikos pertvarką, skatinant vadybinio proceso, procedūrines ir organizacines naujoves; mano, kad naujoms šios srities įmonėms reikia daugiau galimybių naudotis kapitalu ir daugiau kūrybiškumo ir kad jos suteikia daug galimybių mažoms įmonėms ir jaunajai kartai;
Advocates support for restructuring of the economy driven by innovation in managerial processes, procedures and organisational structures; is of the opinion that new companies in this field need more access to capital and more creativity and that they offer numerous opportunities to small businesses and the younger generation;
pabrėžia, kad ES piliečiai dažnai mano, kad dėl globalizacijos mažėja Europos produkcija ir prarandama darbo vietų; ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiau informuoti Europos piliečius apie visus globalizacijos aspektus ir būtinybę suformuoti politiką ES lygmeniu, kad būtų išspręstos dėl ekonomikos globalizacijos iškilusios problemos;
Notes that EU citizens often equate globalisation with falling European output and job losses; calls on the Commission and Member States to better inform European citizens on all aspects of globalisation and the need for a policy at EU level to face the challenges of a globalised economy;
dar kartą teigia, kad Lisabonos strategijos tikslus galima visiškai pasiekti tik toliau stengiantis sukurti bendrą energetikos politiką;
Reiterates that the Lisbon Strategy goals can be fully achieved only by further efforts to establish a common energy policy;
pripažįsta, kad visos įmonės – mažos, vidutinės ir didelės – yra dinamiškos ir integruotos naujovių strategijos dalis ir kad labai svarbu mažesnėms įmonėms ir pavieniams asmenims sudaryti galimybę naudotis lėšomis siekiant pakelti tyrimų ir technologijų plėtros lygį ir kurti naujas technologijas; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti ir ankstyvo veiklos etapo, ir tęstinį finansavimą pakankamai ilgą laikotarpį, sudarant galimybę pateikti produktus į rinką;
Recognises that small, medium-sized and large enterprises all play a part in a dynamic and integrated innovation strategy, and that access to resources for smaller enterprises and individuals is therefore crucial to raising R&D levels and developing new technologies; points out that both early-stage funding and ongoing finance within a sufficiently long time-scale to allow products to be placed on the market must be fostered;
palankiai vertina Komisijos pasiūlymą konsultuotis su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis ir su jų atstovais ir vėliau parengti Europos mažų įmonių aktą; ragina socialinio dialogo metu išklausyti mažų įmonių nuomonę ir numatant visų sričių politiką laikytis pirmenybės teikimo mažosioms ir vidutinėms įmonėms principo (angl. think small first );
Welcomes the proposed Commission consultation with SMEs and their representatives and the subsequent design of 'The Small Businesses Act' for Europe; urges that the voice of small businesses should be heard in the social dialogue and that the principle of 'think small first' should be fully integrated into policy-making;
apgailestauja, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija iki šiol nesutarė dėl aiškaus plano ir praktikos kodekso, pagal kuriuos būtų užtikrinamas tinkamas bendradarbiavimas ir visų trijų ES institucijų dalyvavimas siekiant toliau tinkamai spręsti globalizacijos klausimus; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymų dėl glaudaus trijų ES institucijų bendradarbiavimo turint mintyje artėjantį Lisabonos strategijos persvarstymą;
Regrets that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of the three EU institutions concerned in the appropriate further handling of globalisation issues; calls in this connection on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for close cooperation between the three EU institutions with a view to the impending revision of the Lisbon Strategy;
įsitikinęs, kad svarbu užtikrinti Europos centrinio banko nepriklausomybę nustatant pinigų politiką bei valdant pasaulio finansų rinkų nepastovumo padarinius; pabrėžia, kad euro kurso kilimas – didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse ir nedidelės paklausos euro zonoje rezultatas; yra sunerimęs dėl to, kad Europos ekonomikos augimas gali būti nepakankamas siekiant atsverti pasaulio finansų rinkų nepastovumą ir valiutų kursų svyravimus;
Defends the independence of the ECB in setting monetary policy and in managing the effect of volatility of global financial markets; emphasises that the appreciation of the euro exchange rate is the result of mounting imbalances in third countries and sluggish demand in the euro area; is concerned as to the extent to which European growth will be strong enough to offset the volatility in global financial markets and exchange rates;