natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Glaudžiau derinant visų dalyvaujančių valstybių narių sprendimus dėl pagrindinių investicijų ir skatinant bendrai planuoti ir nustatyti prioritetus bus lengviau laiku įgyvendinti svarbiausius infrastruktūros projektus.
By increasing the coordination of major investment decisions among all participating Member States, and promoting joint planning and priority setting, a timely implementation of the major infrastructure projects is facilitated.
Pagrindinis ilgalaikis strategijos 11 prioritetinės srities tikslas – gerinti vidaus ir išorės transporto jungtis, kurį koordinuoja Lietuva ir Švedija.Siekdami užtikrinti, kad būtų pasiekta rezultatų ir imamasi tolesnių veiksmų, prioritetinių sričių koordinatoriai įkūrė iniciatyvinę Baltijos jūros strategijos koordinavimo grupę ir surengė metinę konferenciją pažangai aptarti.
This is the main long-term aim of the strategy's Priority Area 11 ‘To improve internal and external transport links’, which is coordinated by Lithuania and Sweden.
Koordinavimo grupę sudaro visų dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų ministerijų atstovai, grupės veikloje gali dalyvauti kitos strategijai nepriklausančios regiono valstybės narės.
To secure results and follow-up, the Priority Area Coordinators have set up a Steering Committee ‘The Baltic Sea Strategy Coordination Group’ (BSSCG) and organise an Annual Progress Conference.
Ankstyvuoju įgyvendinimo etapu atsirado naujas poreikis sukurti veiksmingai veikiančią geležinkelio infrastruktūrą, pvz., parengtas projektas „ Rail Baltica plėtros koridorius“, kuriuo, laikantis plėtros koridoriaus principų, siekiama gerinti regiono rytinės dalies pasiekiamumą.
During the early implementation phase a new focus has developed on the need to secure an efficient rail infrastructure: for example, the project Rail Baltica Growth Corridor has been developed to improve the accessibility in the Eastern part of the region in line with the growth corridor principles.
Kad prioritetu laikoma transporto infrastruktūra būtų sukurta regione, trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtini ryžtingi veiksmai ir jų derinimas.
Completing the agreed priority transport infrastructure in the region requires considerable action and coordination also in the short- to medium-term.
2011 m. strategijos 11 prioritetinės srities tikslas – TEN-T politikos peržiūra ir toliau atliekamas bendras tyrimas, o vidutinės trukmės prioritetai – skatinti bendradarbiavimą su Šiaurės matmens transporto ir logistikos partneryste, visiškai išnaudojant jūrų greitkelių tinklo potencialą, kuriant funkcinius oro erdvės blokus ir remiant projektus, kuriais skatinama bendradarbiauti plėtojant pažangesnį ir ekologiškesnį transportą.
In 2011, Priority Area 11 will focus on the revision of the TEN‑T policy and on developing the BTO 2030 study, while mid‑term priorities include fostering cooperation with the Northern Dimension Transport and Logistics Partnership, fully using the potential of the Motorways of the Sea network, establishing Functional Airspace Blocks, and supporting projects to cooperate on smarter and environmentally friendly transport.
Strategijos 10 prioritetinė sritis skirta bendradarbiavimui energetikos srityje, kurio pagrindinis tikslas – kurti geresnes sąlygas patekti į energijos rinkas ir didinti jų efektyvumą ir saugumą.
Priority Area 10 of the strategy is dedicated to energy cooperation, where a main aim is to improve the access to, and the efficiency and security of, the energy markets.
Glaudžiai bendradarbiaudami pagal Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP), Danijos ir Latvijos koordinatoriai užtikrino, kad darbai siekiant tris Baltijos šalis prijungti prie ES energijos tinklų būtų paspartinti ir taptų regimesni.
Through close cooperation with the Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP), the Danish and Latvian coordinators have succeeded in speeding up, and making more visible, work on connecting the three Baltic States to the energy grids in the rest of the EU.
BEMIP aukšto lygio grupė, kurios nariai yra svarbiausi Baltijos jūros regiono ekspertai, susitarė veikti kaip šios prioritetinės srities iniciatyvinė grupė – tai padeda sutelkti dėmesį į svarbiausius prioritetus ir užtikrinti, kad rezultatai būtų pasiekti.
The BEMIP High Level Group, whose members include the most relevant experts in the Baltic Sea Region, has agreed to act as the steering group for the Priority Area, which contributes to focusing work on the most important priorities and thereby providing a stronger basis for achieving results.
Remdamasi 2010 m. metine strategijos ataskaita, Komisija mano, kad 10 ir 11 prioritetinėse srityse daroma tinkama pažanga ir kad strategija padeda stiprinti regiono valstybių narių ryšius ir bendradarbiavimą sprendžiant transporto ir energetikos klausimus.
Based on the 2010 Annual Report on the strategy, it is the Commission's assessment that Priority Areas 10 and 11 are making good progress, and that the strategy is contributing to strengthening the interaction and cooperation on transport and energy issues among the Member States in the region.
KLAUSIMAS RAŠTU P-0152/10
WRITTEN QUESTION P-0152/10
(2010 m. sausio 21 d.)
(21 January 2010)
Tema: Dėl užsienio energetikos politikos
Subject: Foreign policy on energy
Lisabonos sutartyje įtvirtinta nuostata sujungti energetikos tinklus ir nustatyta, kad esant tam tikrų produktų – ypač energetikos – tiekimo sutrikimams ES valstybės narės veikia solidariai.
The Treaty of Lisbon provides for the interconnection of energy networks and for EU Member States to act in a spirit of solidarity in the event of disruptions to the supply of certain products — particularly energy products.
Kaip Taryba numato, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, stiprinti ES veiklą užsienio energetikos politikos srityje?
Now that the Treaty of Lisbon has entered into force, how does the Council intend to strengthen the EU’s actions in its foreign policy on energy?
Ką konkrečiai ketinama daryti, kad ES ne tik laikytųsi bendros pozicijos esant energetikos išteklių tiekimo sutrikimams, bet ir koordinuotai veiktų stiprinant ES efektyvumą palaikant santykius su trečiosiomis šalimis?
What specifically does the Council intend to do to ensure that the EU not only adopts a common position in the event of energy supply disruptions but also acts in a coordinated way to increase the EU’s effectiveness in its relations with third countries?
KLAUSIMAS RAŠTU P-0768/10
WRITTEN QUESTION P-0768/10
(2010 m. vasario 10 d.)
(10 February 2010)
Tema: Europos Komisijos pagalba maisto produktais labiausiai nepasiturintiesiems ES šalių piliečiams
Subject: European Commission food aid for the most deprived citizens of EU countries
Kaip ir kiekvienais metais, taip ir šiais Europos Komisija patvirtino pagalbos maisto produktais labiausiai nepasiturintiems asmenims planą pagal kiekvienos ES šalies prašymą.
As is the case every year, the Commission has this year approved a food aid plan for the most deprived people in the EU based on requests made by each Member State.
2010 m. padaugėjo ir šalių, ir tose šalyse žmonių, kuriems reikalinga pagalba.
The number of countries needing food aid has risen this year, as has the number of people needing food aid in those countries.
Lietuvoje šiais metais pagalbos prašančių žmonių padaugėjo dvigubai, o skiriama ES suma sumažėjo.
The number of people applying for food aid in Lithuania has doubled this year, yet the amount allocated by the EU has fallen.
Kokių piemonių EK ketina imtis, kad krizės metu tokia parama ne mažėtų, o didėtų?
What measures does the Commission intend to take to ensure that, during the crisis, support of this kind is not lessened but increased?
Ar ketina Komisija ieškoti papildomo finansavimo?
Does the Commission intend to seek additional funding?
Daciano Cioloş atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Cioloş on behalf of the Commission
(2010 m. kovo 12 d.)
(12 March 2010)
2008 m. išaugus maisto produktų kainoms, Komisijos Pirmininkas pranešė Europos Parlamentui apie ketinimą padidinti pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems ES šalių piliečiams schemos biudžetą dviem trečdaliais.
Following the increase of prices of foodstuffs in 2008, the President of the Commission announced to the European Parliament his intention to increase the budget of the ‘food aid for the most deprived citizens of EU countries’ scheme by two thirds.
Siekdama paskirstyti šį biudžetą valstybėms narėms, Komisija įdiegė Eurostato duomenimis pagrįstą metodą, kurį taikant atsižvelgiama į bendrąsias nacionalines pajamas ir skurdo riziką.
In order to allocate this budget among Member States, the Commission has put in place a method based on Eurostat figures, namely the gross national income (GNI) and the risk of poverty.
Remiantis šiais skaičiais, galima teigti, kad kiekviena dalyvaujanti valstybė narė teoriškai turi teisę į skirto biudžeto dalį.
Based on these figures each participating Member State is entitled to a theoretical share of the budget.
Dalis skirtos sumos, kurios tam tikros valstybės narės galbūt nesugebėjo panaudoti, yra perskirstoma toms valstybėms narėms, kurių prašymuose nurodytas produktų kiekis viršijo joms numatytą kiekį.
The part of this share which may not be used up by a certain Member State is redistributed among those whose requests for products exceed their own share.
2009 m. schemoje dalyvavo 18, o 2010 m. nusprendė dalyvauti 19 valstybių narių.
The number of participating Member States in 2009 was 18 whereas 19 Member States decided to take part in the 2010 plan.
Dėl padidėjusio dalyvių skaičiaus kiekvienai valstybei narei skirta suma sumažėjo labai nedaug.
This increase in the number of participants had just a limited impact on the envelopes distributed to each Member State.
OL L 160, 2008 6 19. įvedama bendro finansavimo sąvoka, kurią priėmus padidėtų bendra šiai priemonei skirta suma.
OJ L 160, 19.6.2008. introduces the notion of co-financing, which would have as a result an increase of the global amount available for this measure.
KLAUSIMAS RAŠTU P-1960/10
WRITTEN QUESTION P-1960/10
(2010 m. kovo 25 d.)
(25 March 2010)
Tema: Europos Komisijos rekomendacija įsteigti specialią įstaigą
Subject: European Commission recommendation concerning the setting-up of a special body
2010 m. vasario 1 d. paskelbtame Europos Komisijos tyrime rekomenduojama įsteigti specialią Europos įstaigą, kuri prižiūrėtų, kaip įgyvendinami ES atliekų tvarkymo teisės aktai ir kaip užtikrinamas jų laikymasis, ir kuri spręstų esmines problemas dėl blogo ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimo ir laikymosi užtikrinimo.
A European Commission study published on 1 February 2010 recommends that a special European body be set up to oversee the implementation and enforcement of European Union waste legislation and to tackle the essential problems of poor implementation and enforcement of that legislation.
Kada numatoma įsteigti šią įstaiga?
When is this body expected to be set up?
Kaip žinoma, kasmet Europos Sąjungoje susidaro 2,6 mlrd. tonų atliekų, iš kurių 90 mln. tonų laikomos pavojingomis atliekomis.
It is known that 2.6 billion tonnes of waste is generated in the EU each year, about 90 million tonnes of which is classified as hazardous waste.
Kiek tokios įstaigos įsteigimas paskatins valstybes nares tvarkyti atliekas saugiai ir tausojant aplinką?
To what extent will the setting-up of such a body encourage Member States to ensure safe and environmentally sound management of waste?
(2010 m. balandžio 27 d.)
(27 April 2010)
Komisijos tyrimas dėl galimybių įsteigti ES įstaigą, kuri prižiūrėtų, kaip įgyvendinami ES atliekų tvarkymo teisės aktai ir kaip užtikrinamas jų vykdymas, yra vienas iš žingsnių, kurių Komisija ėmėsi, kad pagerintų ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimą Paskelbtas pranešimas spaudai http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/113&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en. .
The Commission's study on the feasibility of setting up an EU body for implementation and enforcement of EU waste legislation is part of a series of steps being taken by the Commission to address the implementation deficit in EU waste legislation Press release issued http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/113&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en .
Didelėje ES dalyje pagrindiniai ES atliekų tvarkymo reikalavimai vis dar nėra įgyvendinti, nors jie priimti prieš dešimtmečius.
Key EU waste requirements remain still only on paper in many parts of the EU, even decades after their adoption.
Didelę ir plataus masto žalą aplinkai ir gyventojų sveikatai liudija dažni ES Teismo nuosprendžiai, piliečių skundai, peticijos ir valstybių narių teikiamos tų reikalavimų įgyvendinimo ataskaitos Pavyzdžiui, tai matyti iš neseniai priimto sprendimo Komisija prieš Italiją, susijusio su atliekų tvarkymo problemomis Neapolyje (Kampanijoje) (2010 m. kovo 4 d., C-297/08, Komisija prieš Italiją).
The significant and wide-spread damage caused to the environment and citizens' health is illustrated by frequent rulings of the EU Court, citizens' complaints, petitions and Member States' own reports on their state of implementation This was, for example, highlighted in the recent judgment Cm v Italy relating to the waste problems in Naples/Campania (4 March 2010, C‑297/08 Commission v Italy).
Visų ES šalių įgyvendinimo ataskaitas galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/environment/waste/reporting/index.htm, o pranešimą spaudai http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1795&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en. .
Implementation reports for the whole EU can be found at http://ec.europa.eu/environment/waste/reporting/index.htm, press release on http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1795&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en .
Šiame tyrime pateikiama svarbių aplinkosaugos ir ekonominių priežasčių, dėl kurių reikia gerinti ES veiksmus, kad atliekų tvarkymo teisės aktai būtų geriau įgyvendinami ir labiau užtikrinamas jų vykdymas.
The study makes a strong environmental and economic case for strengthening EU level activities towards better implementation and enforcement of the waste acquis.
Remiantis valstybių narių pareigūnų ir suinteresuotųjų šalių atsakymais į klausimynus, apklausomis ir neoficialiais seminarais, atlikus tyrimą padaryta išvada, kad ES lygmeniu būtų galima įsteigti naują centralizuotą įstaigą.
Based on responses from Member State officials and stakeholders through questionnaires, interviews and informal workshops, the study concludes that a new centralised structure could be set up at EU level.
Šiai įstaigai būtų paskirtos tam tikros užduotys, kad ji padėtų ir skatintų valstybes nares įgyvendinti teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą.
This body would be given certain tasks in order to support and encourage Member States' implementation and enforcement.
Tyrime nurodytos užduotys apima vykdymo užtikrinimą ir tikrinimą, mokymą, gairių teikimą, pagalbą atnaujinant ES atliekų tvarkymo teisės aktus ir kitas svarbias užduotis, tokias kaip valstybių narių atliekų tvarkymo ir prevencijos planų bei programų vertinimas ir stebėsena.
The tasks identified by the study include enforcement and inspections, training, guidance, support for the updating of EU waste legislation as well as other key tasks, such as assessment and monitoring of Member States' waste management and prevention plans and programmes.
Komisija sprendimo dėl tokios ES įstaigos steigimo dar nepriėmė.
The Commission has not yet taken any position on the setting up of such an EU body.
Šiuo metu vertinamos tyrime pateiktos rekomendacijos, įskaitant išsamią reikiamų papildomų užduočių apžvalgą ir organizacinę struktūrą, pagal kurią būtų galima veiksmingiausiai įgyvendinti tas užduotis.
The recommendations of the study are currently being assessed, including a full overview of the additional tasks needed and the type of arrangement by which these tasks could be carried out most efficiently.
Be to, tyrimas atskleidė aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę naudą, kurią teiktų geresnis ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimas įsteigus ES įstaigą, tačiau tą naudą reikia panagrinėti išsamiau Pavyzdžiui, labai sumažėjęs išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, vienodos sąlygos Europos bendrovėms, geresnės inovacijų diegimo galimybės, geresnės galimybės naudotis vertingomis antrinėmis žaliavomis ir labai sumažėjusios valymo išlaidos. .
In addition, the study points out to a number of environmental, economic and social benefits to be gained from strengthening the implementation of EU waste legislation via an EU body which merit further analysis For example, large reductions of greenhouse gas emissions, a level playing field for European companies, better opportunities for innovation, increased access to valuable secondary raw materials, and significant reductions in clean-up costs. .
Užbaigus vertinimą ir išsamiai išnagrinėjus įvairias galimybes, būtų galima priimti politinį sprendimą.
When these assessments are completed and the different options explored in detail, a policy decision could be made.
KLAUSIMAS RAŠTU P-3182/10
WRITTEN QUESTION P-3182/10
pateikė Viktor Uspaskich (ALDE)
by Viktor Uspaskich (ALDE)
Tema: Klausimas EK dėl Europos Sąjungos Sutarties 7 str. įgyvendinimo
Subject: Implementation of Article 7 of the Treaty on European Union
Europos Sąjungos Sutarties 2 str. nustatyta, kad Sąjunga kuriama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir žmogaus teisių vertybių pagrindu.
Article 2 of the Treaty on European Union states that the Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and human rights.
Europos visuomenė paremta pliuralizmu, diskriminacijos nebuvimu, tolerancija, teisingumu, solidarumu ir lygybe.
European society is characterised by pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality.
Europos Sąjungos Sutarties 7 str. nustatyta, kad pagal Europos Komisijos pasiūlymą ES Taryba nagrinėja, ar tam tikroje ES valstybėje narėje nekyla rimtas pavojus, kad bus pažeistos 2 str. nurodytos vertybės.
Article 7 of the Treaty on European Union states that, on a proposal by the Commission, the Council of the European Union may determine whether there is a serious risk of a breach by a Member State of the values referred to in Article 2.
Kaip Europos Komisija vykdo savo pareigą, nustatytą Europos Sąjungos Sutarties 7 straipsnyje, stebėti žmogaus teisių padėtį valstybėse narėse?
How does the Commission exercise its responsibility, laid down in Article 7 of the Treaty on European Union, to monitor the human rights situation in the Member States?
Ar Europos Komisija renka informaciją apie nedemokratines tendencijas, žmogaus teisių pažeidimus, politinės opozicijos persekiojimą Lietuvos Respublikoje?
Is the Commission gathering information on undemocratic tendencies, human rights violations and the persecution of the political opposition in the Republic of Lithuania?
Ar Komisija nemano, kad bendras žmogaus teisių pažeidimų lygmuo Lietuvoje kelia daug didesnį susirūpinimą nei padėtis Rusijoje?
Does not the Commission consider that the general level of human rights violations in Lithuania is of greater concern than the situation in Russia?
(2010 m. birželio 25 d.)
(25 June 2010)
Komisija primena, kad Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnyje kaip kraštutinė priemonė nustatomas taisomųjų ir prevencinių veiksmų mechanizmas visuotino ir struktūrinio pobūdžio padėtims, kai šiurkščiai ir nuolat pažeidžiami Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyti bendrieji principai arba kyla aiškus pavojus, kad jie gali būti šiurkščiai pažeisti, spręsti.
The Commission recalls that Article 7 TEU provides, as a last resort, the Union with a remedial and preventive mechanism aimed to cover global and structured situations which either constitute serious and persistent breach of common principles laid down in Article 2 TEU or create a clear risk of a serious breach of the latter.
Savo požiūrį dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio Komisija išdėstė 2003 m. spalio 15 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Pagarba vertybėms, kuriomis pagrįsta Sąjunga, ir jų propagavimas“ COM (2003) 606 galutinis, 2003 m. spalio 15 d. .
The Commission presented its approach to Article 7 TEU in its communication of 15 October 2003 to the Parliament and the Council called ‘Respect for and promotion of the values on which the Union is based’ Com (2003) 606 final of 15 October 2003. .
Komunikate nustatomas Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio taikymo sąlygų analizės mechanizmas, ypatingą dėmesį skiriant prevencijos aspektui.
The communication offers a framework of analysis of the conditions of applicability of Article 7 TEU and focuses on the aspect of prevention.
Komisija įdėmiai nagrinėja gaunamą informaciją apie žmogaus teisių padėtį valstybėse narėse.
The Commission examines closely information it receives on the situation of Human Rights in Member States.
Bet kokie konkretūs skundai dėl įtariamo politinės opozicijos persekiojimo paprastai turėtų būti nagrinėjami valstybių narių teisinėje sistemoje.
Any specific complaints in respect of alleged persecution of the political opposition should normally be heard within the legal system of that Member State.
Atsakomybė už visapusišką pagrindinių teisių užtikrinimą, taip pat įgyvendinant Sąjungos teisę pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos principus, tenka nacionalinėms valdžios institucijoms, įskaitant teismus.
It is the obligation of the national authorities, including courts, to ensure the full respect of fundamental rights including when implementing Union law, the requirements of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
KLAUSIMAS RAŠTU P-3183/10
WRITTEN QUESTION P-3183/10
Tema: Dėl ES išorinių sienų saugumo
Subject: Security at the EU's external borders
Naujosioms ES šalims stojant į Šengeno erdvę, ES skyrė nemažai lėšų, kad būtų užtikrintas ES išorinės sienos saugumas, jos negalėtų kirsti pažeidėjai ir kontrabandininkai.
When the new Member States joined the Schengen area, the EU allocated considerable funds to ensuring security at the EU’s external borders, as those states would not be able to combat criminals and smugglers.
Tačiau pastaruoju metu kai kuriose naujose ES valstybėse narėse labai didėja kontrabandos mastai ir daugėja nelegalaus išorinės sienos pažeidimo atvejų.
Recently, however, in certain new Member States smuggling has grown considerably and the number of offences at the external borders is rising.
Kaip Europos Komisija vertina ES išorinės sienos saugumą naujosiose ES valstybėse?
How does the Commission assess security at the EU’s external borders in the new Member States?
Ar EK nemano, jog FRONTEX agentūrai reikėtų suteikti galimybę teikti daugiau techninių, finansinių ir žmogiškųjų išteklių bendroms sienų apsaugos operacijoms tose ES narėse, kuriose dažniausiai pažeidžiamas ES sienos saugumas ir gaji kontrabanda?
Does not the Commission consider that Frontex needs to be given the possibility of devoting more technical, financial and human resources to joint border-security operations in those Member States where the security of the EU’s borders is most often breached and where smuggling continues to occur?
(2010 m. birželio 24 d.)
(24 June 2010)
Komisija dalyvavo atliekant išorės sienų kontrolės vertinimus, už kuriuos buvo atsakinga Taryba, siekiant 2007 m. gruodžio – 2008 m. kovo mėn. panaikinti vidaus sienų su naujosiomis valstybėmis narėmis kontrolę.
The Commission participated in the evaluations of external border control carried out under the responsibility of the Council in view of the lifting of internal border controls with the new Member States in December 2007/March 2008.