natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar Europos Komisija ketina, pasinaudodama kaip tik šiuo metu vykstančia ES viešųjų pirkimų direktyvų peržiūra, įtvirtinti privalomąjį socialinių aspektų pobūdį viešuosiuose pirkimuose, pavyzdžiui, numatant privalomąją minimalią visų šalyse vykdomų viešųjų pirkimų dalį rezervuoti socialiai pažeidžiamiausioms grupėms, pavyzdžiui, socialinėms įmonėms, kuriose dirba neįgalieji?
Does the Commission intend, when revising the current public procurement directives, to make it compulsory to take account of social considerations in public procurement, for example by introducing a requirement to reserve a minimum proportion of all Member State public contracts for the socially most vulnerable categories, such as social enterprise organisations that employ disabled people?
Komisija svarsto siūlyti naujas priemones, kuriomis būtų siekiama, kad vykdydamos viešuosius pirkimus perkančiosios organizacijos galėtų labiau atsižvelgti į socialinius kriterijus, kartu skatinant užimtumo galimybes ir tenkinant labiausiai pažeidžiamų asmenų, pvz., neįgaliųjų, poreikius.
The Commission is considering to propose new measures aiming at enabling contracting authorities to better take into account social considerations in public procurement, including the promotion of employment opportunities and the satisfaction of the needs of the most vulnerable people, such as persons with disabilities.
Todėl Komisija ketina pasiūlyti naujų nuostatų, turinčių užtikrinti, kad nacionalinėmis normomis nebūtų ribojama galiojančiose ES viešųjų pirkimų direktyvose numatyta galimybė valdžios institucijoms atsižvelgti į visus būtinuosius kokybės reikalavimus sudarant viešąsias socialinių paslaugų sutartis.
In this respect, the Commission intends to propose new provisions aiming at ensuring that national rules do not limit the possibility given by existing EU public procurement directives to public authorities to take into account all necessary quality requirements when awarding public contracts for social services.
Be to, Komisija nagrinėja galimybę sušvelninti reikalavimą dėl sąsajos su sutarties objektu.
In addition, the Commission is analysing the possibility to soften the requirement regarding the link with the subject matter of the contract.
Tai leistų geriau strategiškai pasinaudoti viešaisiais pirkimais, siekiant skatinti užimtumą ir socialinę įtrauktį, kartu laikantis nediskriminavimo principo, o perkančiosioms organizacijoms neužkraunant neproporcingos administracinės naštos.
This would allow for a more strategic utilisation of public procurement in order to promote employment and social inclusion, while preserving the non-discrimination principle and avoiding to introduce disproportionate administrative burden for contracting authorities.
Kita svarstoma galimybė – išplėsti netaikymo sritį, kad viešuosiuose pirkimuose negalėtų dalyvauti kandidatai, pažeidę galiojančius ES ar tarptautinės teisės įsipareigojimus darbo ir socialinėje srityje, įskaitant įsipareigojimus, susijusius su neįgaliųjų įtrauktimi į darbo rinką.
Another possibility under discussion is to enlarge the scope for exclusion of candidates that have violated applicable EU or international law obligations in the labour and social sector, including obligations regarding the work inclusion of people with disabilities.
Šiuo metu Komisija nenumato į įstatymo galią turinčio akto pasiūlymą įtraukti reikalavimo valstybėms narėms tam tikrą viešųjų sutarčių dalį rezervuoti globojamoms darbo grupėms ar panašioms įstaigoms, nes viešosios konsultacijos dėl ES viešųjų pirkimų direktyvų modernizavimo parodė, kad dauguma privalomiesiems įsipareigojimams nepritaria.
The Commission does not envisage at this stage to introduce in the legislative proposal an obligation for Member States to reserve a certain proportion of their public contracts to sheltered workshops or similar bodies, given that the results of the public consultation on the modernisation of EU public procurement directives have shown on a large majority an opposition to mandatory obligations.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009140/2011
Question for written answer E-009140/2011
(2011 m. spalio 13 d.)
(13 October 2011)
Tema: Reglamento (EB) Nr. 562/2006 persvarstymas, laikino vidaus sienų atnaujinimo taisyklės
Subject: Amendment of Regulation (EC) No 562/2006: rules for temporary reintroduction of border control at internal borders
Šiuo metu vykstanti Šengeno erdvės priežiūros ir valdymo sistemos reforma sukėlė nemažai diskusijų dėl to, kokioms sąlygoms esant valstybės narės įgytų teisę laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę.
The ongoing reform of the system for controlling and managing the Schengen area has led to much discussion about the conditions under which Member States are to be allowed to reintroduce border control at internal borders.
Naujame Komisijos pasiūlyme kaip vienas iš rimtos grėsmės viešajai tvarkai arba vidaus saugumui pavyzdžių nurodytas didelis imigrantų antplūdis iš trečiųjų šalių.
The Commission’s latest proposal cites the entry into a Member State of a large number of third-country nationals as an example of a possible serious threat to public policy or internal security.
Pirma, norėčiau paklausti, ar Komisija mano, kad didelis asmenų iš trečiųjų šalių antplūdis pats savaime jau galėtų būti vertinamas kaip didelė grėsmė viešajai tvarkai ir saugumui, ir kaip būtų apskaičiuojama, koks skaičius žmonių galėtų būti laikomas dideliu migrantų antplūdžiu?
Can the Commission state, firstly, whether it believes that the entry of a large number of third-country nationals may, of itself, be regarded as a serious threat to public policy or internal security, and can it indicate how the definition of a ‘large number’ would be arrived at?
Antra, ar Komisija mano, kad ES vidaus sienų atkūrimas galėtų būti vertinamas kaip tinkama ir proporcinga migracijos srautų valdymo priemonė?
Secondly, does the Commission believe that the reintroduction of border control at EU internal borders may be deemed an appropriate and proportionate measure for managing migratory flows?
C. Malmström atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms. Malmström on behalf of the Commission
(2011 m. gruodžio 5 d.)
(5 December 2011)
Į pasiūlymus taip pat įtrauktas siūlomas Šengeno sienų kodekso dalinis pakeitimas, kuriuo numatomas visai ES bendras mechanizmas, kuriuo reglamentuojamas vidaus sienų kontrolės išimtinis atnaujinimas.
The proposals also include an accompanying amendment to the Schengen Borders Code, providing for an EU‑based mechanism governing the exceptional reintroduction of internal border controls.
Pasiūlymuose nustatyta, kad jei rimti trūkumai nepašalinami, kaip kraštutinė priemonė gali būti taikomas ES mechanizmas, kurį siūloma įtraukti į Šengeno sienų kodeksą ir pagal kurį galima laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę.
The proposals provide that, if serious deficiencies persist, and as a last resort, recourse could be had to an EU mechanism which is proposed to be introduced in the Schengen Borders Code for the possible temporary reintroduction of internal border controls.
Bet koks sprendimas atnaujinti vidaus sienų kontrolę gali būti priimamas tik Komisijos sprendimu pagal komitologijos procedūrą, išskyrus atvejus, kai dėl skubos būtina nedelsiant imtis veiksmų – tokiu atveju valstybė narė sprendimą atnaujinti vidaus sienų kontrolę galėtų priimti vienašališkai, tačiau ne ilgesniam nei penkių dienų laikotarpiui.
Any reintroduction of internal border controls could only be taken as a Commission decision adopted via the ‘comitology’ procedure, except where urgency dictates that immediate action is required, in which case a Member State may unilaterally decide to reintroduce controls at internal borders, for no more than five days.
Visais atvejais vidaus sienų kontrolės priemonės turėtų būti atnaujinamos tik laikinai, turėtų būti griežtai ribotos apimties ir taikomos tik kaip kraštutinės priemonės prieš tai išnagrinėjus galimybę taikyti alternatyvias priemones, ir tik jeigu kontrolės atnaujinimas būtinas siekiant sušvelninti rimtą grėsmę viešajai tvarkai arba vidaus saugumui Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu.
In all cases, the reintroduction of internal border controls would be temporary, limited in scope to what is necessary; it could only be resorted to if alternative measures have first been explored, and if the reintroduction of controls is necessary to mitigate a serious threat to public policy or internal security at the Union or national level.
Gali būti atvejų, kai vienos ar daugiau valstybių narių išorės sienas kerta dideli trečiųjų šalių piliečių srautai.
Situations can arise where a large numbers of third‑country nationals cross the external border of one or more Member States.
Atsižvelgiant į valstybių narių, kuriose netikėtai ir smarkiai padidėjo trečiųjų šalių piliečių vėlesnis judėjimas, skaičių ir bendrą poveikį migracijos padėčiai Sąjungoje arba atskiroje valstybėje narėje, Komisijos pasiūlyme nurodyta, kad dėl tokių aplinkybių kilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu, gali prireikti laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę.
Taking into account the number of Member States affected by such an unexpected and significant increase in secondary movements, and the overall impact on the migratory situation in the Union or an individual Member State, the Commission's proposal indicates that it may be considered necessary to temporarily reintroduce border control at internal borders where the circumstances would be such as to constitute a serious threat to public policy or to internal security at the Union or national level.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009200/2011
Question for written answer E-009200/2011
Tema: Valstybių narių, priklausančių Šengeno erdvei, atsakomybė už laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo tvarkos laikymąsi
Subject: Schengen area Member States' responsibility in the observance of measures for the temporary reintroduction of border control at internal borders
Šiame pasiūlyme nustatoma, kad skubiu ir ypatingu atveju, pavyzdžiui, staigus masinis imigrantų antplūdis, dėl kurio nedelsiant būtina imtis veiksmų, valstybės narės ir toliau galės vienašališkai atnaujinti vidaus sienų kontrolę, bet ne ilgiau kaip 5 dienoms.
The proposal stipulated that in urgent and specific cases requiring immediate action, for example if there were a sudden mass influx of immigrants, the Member States would retain the possibility of unilaterally reintroducing border control at internal borders for a period of no more than five days.
Norėčiau paklausti Komisijos, ar numatytos kokios nors priemonės arba sankcijos valstybėms narėms tuo atveju, jei jos nepaklūsta Komisijos priimtam sprendimui dėl vidaus sienų kontrolės atnaujinimo priemonių?
Is there provision for any steps or sanctions to be taken against Member States that do not comply with a Commission decision on the reintroduction of border control at internal borders?
Kokių veiksmų imtųsi Komisija prieš valstybes nares, jei jos savavališkai pratęstų leidžiamą laikiną vidaus sienų kontrolės laikotarpį?
What measures would the Commission take against Member States that arbitrarily extended the authorised period for border control at internal borders?
(2011 m. lapkričio 29 d.)
(29 November 2011)
Pasiūlymai šiuo metu svarstomi Europos Parlamente ir Taryboje.
The proposals are currently being discussed in the European Parliament and in the Council.
Į pasiūlymus įtrauktas siūlomas Šengeno sienų kodekso dalinis pakeitimas, kuriuo numatomas visai Sąjungai bendras mechanizmas, kuriuo reglamentuojamas vidaus sienų kontrolės išimtinis atnaujinimas.
The proposals include a proposed amendment to the Schengen Borders Code, providing for a Union-based mechanism governing the exceptional reintroduction of internal border controls.
Remiantis siūlomais pakeitimais, bet koks sprendimas atnaujinti vidaus sienų kontrolę gali būti priimamas tik Komisijos sprendimu pagal komitologijos procedūrą, išskyrus atvejus, kai dėl skubos būtina nedelsiant imtis veiksmų – tokiu atveju valstybė narė sprendimą galėtų priimti savarankiškai, tačiau ne ilgesniam nei penkių dienų laikotarpiui.
The proposed changes provide that any decision to reintroduce internal border controls can only be taken by a Commission decision using the ‘comitology’ procedure, except where urgency dictates that immediate action is required, in which case a Member State could decide autonomously, but for no more than five days.
Tai skirtųsi nuo dabartinės padėties, kai būtina konsultuotis ir pranešti apie nacionalinius sprendimus atnaujinti vidaus sienų kontrolę iki 30 dienų (ar ilgiau, jeigu numatoma grėsmė gali trukti ilgiau).
This would represent a change from the current situation in which national decisions to reintroduce controls at internal borders for up to thirty days (or more if a foreseeable threat is foreseen to last longer) are only subject to obligations of notification and consultation.
Be to, siūlomu keitimu patvirtinama ir aiškiai nurodoma, kad vidaus sienų kontrolės priemonės turėtų būti atnaujinamos tik laikinai, būtų griežtai ribotos apimties ir taikomos tik kaip kraštutinės priemonės prieš tai išnagrinėjus galimybę taikyti alternatyvias priemones, ir tik jeigu kontrolės atnaujinimas būtinas siekiant sušvelninti rimtą grėsmę viešajai tvarkai arba vidaus saugumui Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu.
Furthermore, the proposed amendment confirms and makes even more explicit that the reintroduction of controls at internal borders should be temporary, limited in scope to what is necessary, and could only be resorted to if alternative measures have first been explored, and if the reintroduction of controls is necessary to mitigate a serious threat to public policy or internal security at the Union or national level.
Jeigu gerbiama Parlamento narė daro prielaidą, kad priėmus siūlomo pakeitimo pasiūlymą valstybė narė nesilaikytų sprendimo išimtinėmis aplinkybėmis atnaujinti vidaus sienų kontrolę arba jeigu taikytų savarankiškai priimtą sprendimą atnaujinti sienų kontrolę ilgiau nei penkias dienas negavusi leidimo pratęsti priemonių taikymą Sąjungos sprendimu, tai pažeistų Sąjungos teisę ir Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, imtųsi tinkamų teisinių priemonių, kad būtų užtikrinta, jog visiškai laikomasi Sąjungos teisės, įskaitant prireikus klausimo nagrinėjimą Teisingumo Teisme.
If, according to the hypothesis put forward by the Honourable Member, assuming adoption of the proposed amendment, a Member State were to disregard a decision taken on the exceptional reintroduction of controls at internal borders, or if it were to maintain controls decided autonomously beyond five days without having obtained a prolongation by a Union decision, this would be contrary to Union law and the Commission, in its role as guardian of the Treaties, would take the appropriate legal steps to ensure full compliance with Union law, including, where necessary, by bringing the matter before the Court of Justice.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009209/2011
Question for written answer E-009209/2011
Tema: Sezoninis laikas
Subject: Seasonal time change
Esama nemažai mokslinių tyrimų, kuriais nustatyta, jog, nuolat kaitaliojant laiką, biologinis ir astronominis laikas ima nesutapti, sutrikdomas miego ir budrumo ritmas, dažnėja nuotaikos svyravimai, išryškėja lėtinis nuovargis, depresijos, o jų ypač padažnėja pavasarį ir rudenį, t. y. jų pikai sutampa su sezoniniu astronominio laiko keitimu.
According to a number of scientific studies, switching between summer and winter time leads to a discrepancy between biological and astronomical time which disturbs the body clock, increases the prevalence of mood disorders and causes chronic fatigue and depression, which are most common in spring and autumn, i.e. when the clocks go forward or back.
Ar Komisija yra gavusi duomenų, kad sezoniniai laiko pokyčiai turi tiesioginę neigiamą įtaką žmogaus sveikatai?
Does the Commission have any data showing that seasonal time changes have a direct negative impact on human heath?
Jei taip, ar, atsižvelgiant į šiuos duomenis, artimiausiu metu Komisija neplanuoja inicijuoti Direktyvos 2000/84/EB peržiūros ar diskusijų dėl jos taikymo tikslingumo apskritai?
If so, in view of this data, does the Commission intend to revise Directive 2000/84/EC in the near future, or examine its overall usefulness?
Klausimai raštu : E-009209/11 , E-009802/11
Written questions : E-009209/11 , E-009802/11
(2011 m. lapkričio 22 d.)
(22 November 2011)
Ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad ES valstybėse narėse, įsivedusiose vasaros laiką nacionaliniu lygiu, dėl šiuo metu taikomos tvarkos nekyla jokių problemų.
The report concluded that the current arrangements do not constitute any cause for concern in the Member States of the EU, which have introduced summertime on a national basis.
Dėl galimo poveikio sveikatai reikia pasakyti, kad dauguma sutrikimų, patiriamų dėl prisitaikymo prie pasikeitusio laiko, yra trumpalaikiai ir pavojaus sveikatai nekelia.
As regards possible impacts on health, the difficulties linked to the adaptation to the clock change, which may be experienced by some, are in most cases of short duration and do not constitute a health hazard.
Komisija neturi duomenų, kad po to, kai ataskaita buvo paskelbta ir ypač kai buvo pateiktas atsakymas į minėtą klausimą žodžiu, padėtis būtų pasikeitusi.
The Commission has no indication that the situation has changed since the publication of the report and notably since it responded to the above oral question.
Visų pirma Komisija neturi jokių naujų reprezentatyvių duomenų, kurie patvirtintų neigiamą dabartinio ES galiojančio vasaros laiko režimo poveikį, įskaitant poveikį sveikatai.
In particular, the Commission is not aware of any new representative evidence showing negative impacts of the current summertime arrangements in the EU, including on health.
Taigi šiuo metu Komisija neketina pradėti naujo tyrimo šiuo klausimu.
The Commission does therefore not intend, at this stage, to launch a new research on the issue.
Ji pabrėžia, kad svarbu išlaikyti suderintą kalendorių, siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, nes tai – pagrindinis direktyvos tikslas.
It underlines the importance to maintain the harmonisation of the timetable to ensure a proper functioning of the internal market, which constitutes the essential objective of the directive.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009210/2011
Question for written answer E-009210/2011
Tema: Saugos testai ES kaimyninėse šalyse
Subject: Safety testing in countries bordering the European Union
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vieningai sutaria, jog ES turi siekti, kad trečiosios šalys leistų atlikti saugos testus visose veikiančiose ir statomose atominėse elektrinėse.
Parliament, the Council and the Commission agree that the EU must insist that third countries carry out safety testing on all of their nuclear power plants, whether they are new or already in activity.
Ši kompanija stato ir Leningrado AE antrąjį bloką, kur š. m. liepos mėnesį sugriuvo 22 metrų aukščio metalinė konstrukcija – apsauginio gaubto pagrindas, kuris esą turėtų atlaikyti lėktuvo smūgį.
Rosatom has also been commissioned to carry out the second phase of the construction of the Leningrad district nuclear power plant, where a 22 m high metal structure, designed to form the base of the containment building and which must be able to withstand an aerial attack, collapsed in July 2011.
Buvo pasirodžiusi informacija, kad bloką stato nuo alkoholio apsvaigę darbininkai, nuolat dingsta statybinės medžiagos.
There have been reports that workers on this project were under the influence of alcohol and that construction materials frequently went missing.
Faktas, kad už keliasdešimties kilometrų nuo ES sienos tos pačios įmonės ir tokiu pat būdu gali būti statomos dar dvi atominės elektrinės, kelia didelį susirūpinimą.
The fact that this company is constructing two other similar plants a few dozen kilometres from the EU border is very worrying indeed.
Kokią pažangą per pastaruosius mėnesius Komisijai pavyko pasiekti šiais dviem didžiausią nerimą keliančiais atvejais: dėl atominių elektrinių Baltarusijoje ir Kaliningrado srityje?
What concessions has the Commission obtained with regard to the two most worrying projects: the nuclear power plants in Belarus and Kaliningrad?
Ar tai, kad Rusija sutiko atlikti saugos testus reiškia, kad bus testuojama ir „Rosatom“ personalo kvalifikacija?
Does the fact that Russia has agreed to carry out safety tests mean that the qualifications of Rosatom staff will also be checked?
Kaip iš esmės bus atliekami saugos testai Rusijoje ir Baltarusijoje pagal ES metodologiją?
How, in principle, can security tests in Russia and Belarus be carried out in accordance with methodology set by the European Union?
Ar dalyvaus ES ekspertai?
Will EU experts be involved in carrying out the tests?
(2011 m. lapkričio 21 d.)
(21 November 2011)
Tačiau atliekant ES inicijuotą branduolinių jėgainių rizikos ir saugos vertinimą nei viena iš šių dviejų valstybių nepateikė pagal ENSREG ir Europos Komisijos suderintą metodiką parengtų vertinimo ataskaitų, kuriose būtų kalbama apie projektuojamas branduolines jėgaines.
However, neither of the above two countries has yet delivered a report on their assessments in the course of the ongoing EU stress tests process, in accordance with the methodology agreed by ENSREG and the European Commission, which would include nuclear power plants still being designed.
Todėl vykdomo rizikos ir saugos vertinimo kontekste Europos Komisija dabar negali atsakyti į klausimus dėl tų projektuojamų branduolinių jėgainių saugos įvertinimo.
Therefore, the European Commission is currently not in the position to report on aspects concerning the safety assessment of the planned nuclear power plants in question, in the context of the stress tests process.
Rizikos ir saugos vertinimo specifikacijose nenumatyta vertinti branduolines jėgaines statančių bendrovių personalo kvalifikaciją.
The specifications of the stress tests do not encompass assessment of the qualifications of the staff of companies constructing nuclear power plants.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009338/2011
Question for written answer E-009338/2011
(2011 m. spalio 18 d.)
(18 October 2011)
Tema: Koreguojamųjų mechanizmų reformos pagrindimas 2014-2020 m. finansinio programavimo laikotarpiu
Subject: Justification of the reform of the correction mechanisms for the 2014-20 financial programming period
Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos teigiama, kad būtina atitinkamai patikslinti iki šiol taikomus koreguojamuosius mechanizmus.
According to the proposal for a Council decision on the system of the European Union’s own resources presented by the Commission, the correction mechanisms applied up to now need to be revised.
ES galiojanti finansavimo sistema yra sudėtinga ir neaiški, o, kai kurių valstybių narių nuomone, ir neteisinga, kadangi kai kurios skurdesnės valstybės narės turi mokėti didesnes įmokas į biudžetą, kad finansuotų labiau pasiturinčių valstybių narių koreguojamuosius mechanizmus.
The current system of financing in the European Union is complex and opaque; some Member States also consider it to be unfair, as several poor Member States have to pay larger contributions to the budget to finance the correction mechanisms of countries that are far richer.
Nuo 1984 m., kai buvo pradėti taikyti korekciniai mechanizmai, objektyvi kai kurių valstybių narių padėtis smarkiai pakito, nors joms iki šiol taikomi tokie pat korekciniai mechanizmų principai.
The objective situation of some Member States has changed considerably since the introduction of the correction mechanisms in 1984, but the same correction mechanisms are still being applied to them.
Komisija pripažįsta, kad juos būtina persvarstyti.
The Commission recognises that these have to be revised.