natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad, nors skolos mažinimo politika yra svarbi, greitas viešųjų finansų konsolidavimas neturėtų būti vykdomas socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų sistemų sąskaita, kadangi jų kaip savaiminio krizės stabilizatoriaus ir švelnintojo vaidmuo buvo teisingai vertinamas teigiamai; pažymi, kad efektyvumo socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų srityse skatinimas gali tuo pačiu metu pagerinti ekonominį efektyvumą ir paslaugų kokybę; pripažįsta, kad neradus tinkamo sprendimo dėl deramos pusiausvyros galėtų pasireikšti ilgalaikis silpnas ekonomikos augimas ir nuolatinis nedarbas, taigi ir neišvengiamas Europos konkurencingumo pasauliniu mastu žlugimas;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
pažymi, kad dėl aukšto nedarbo lygio atsiranda ne tik socialinių, bet taip pat didelių ekonominių išlaidų, nes bedarbiai nedaug gali prisidėti prie vidaus paklausos ir moka mažiau mokesčių ir socialinių įmokų; pažymi, kad dėl to didėja mokesčių našta tiems, kurie dirba, nes mokami didesni mokesčiai, o ateities kartoms didėja skolos našta;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
pažymi, kad remiantis 2007 m. skaičiais (paskutiniais duomenimis prieš krizę) Europos Sąjungoje yra 30 mln. skurstančių dirbančiųjų ir pagal naujausius duomenis 79 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos, nuo to laiko šis skaičius tikriausiai išaugo;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
pažymi, kad be nedarbo, krizė turėjo daugialypį socialinį poveikį, visų pirma įskaitant darbo sąlygų pablogėjimą, didėjančius sunkumus žmonėms patenkinti pagrindinius poreikius ir pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, didėjantį benamių skaičių, per didelį įsiskolinimą ir finansinę atskirtį;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
pažymi, kad, kaip ir visos krizės, dabartinė neigiamai veikia augimą ir užimtumą, visų pirma turėdama įtaką labiausiai pažeidžiamiems asmenims, įskaitant jaunimą, vaikus ir moteris, taip pat etnines mažumas ir migrantus;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
taip pat yra susirūpinęs dėl prociklinių reguliavimo, rizikos ribojimo apskaitos ir mokesčių taisyklių aspektų, dėl kurių didėja svyravimai, esantys neatskiriama veikiančios rinkos ekonomikos dalimi;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
atkreipia dėmesį į tai, kad vyriausybių vykdytas bankų sektorių gelbėjimas yra tik dalis, tenkanti visuomenei kilus finansų krizei, o su recesija ir viešojo įsiskolinimo augimu susijusios išlaidos bus itin didelės, pasauliniu mastu bus prarasta 60 trilijonų dolerių;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
pritaria netradicinėms priemonėms, kurių per pastaruosius dvejus metus ėmėsi ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, kad būtų suteikta parama bankams valstybėse narėse, kuriose dėl precedento neturinčio nuvertėjusio turto lygio kilo bankroto pavojus; ypač teigiamai vertina tai, kad šių bankų klientams buvo suteiktos indėlių garantijos, tačiau pabrėžia, kad reikia palaipsniui panaikinti šias netradicines priemones siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai bankų sektoriuje;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
Nacionaliniai ekonomikos atkūrimo planai
National recovery plans
apgailestauja dėl to, kad įvairūs nacionaliniai ekonomikos atkūrimo planai buvo mažai koordinuojami, nes labai tikėtina, kad dėl ES lygmens koordinavimo daugialypio poveikio ir sverto galimybių būtų galima pasiekti didesnį poveikį negu tas, kuris gali būti pasiektas daugiausiai nacionalinio lygmens programomis, kylant pavojui, kad jos viena kitai prieštaraus; ragina būsimuose ekonomikos atkūrimo planuose ir vykdant plataus masto investicijas stiprinti europinę dimensiją;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
ragina Komisiją parengti labai tikslų nacionalinių bankų gelbėjimo paketų bei nacionalinių ir Europos ekonomikos atkūrimo planų, kurie priimti 2008–2009 m. rudenį ir žiemą, veiksmingumo įvertinimą atsižvelgiant į trumpalaikius ir ilgalaikius Sąjungos tikslus, įskaitant išsamią peržiūrėtų valstybės pagalbos mechanizmų, priimtų kilus krizei, pasekmių analizę atsižvelgiant į konkurenciją, vienodų sąlygų išsaugojimą ES, finansų reformą ir darbo vietų kūrimą;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
Pridėtine verte pagrįsta Europa
The future - a Europe of added value
mano, kad Sąjunga negali būti vienintele integruota erdve, kurioje energetikos klausimas, ypač energijos rūšių derinimo klausimas, nebūtų laikomas strateginiu klausimu jos teritorijoje ir jos partnerių atžvilgiu; mano, kad su energetika susijusių iniciatyvų Europos Sąjungoje turi imtis Komisija, valstybės narės ir atitinkamų pramonės sektorių atstovai glaudžiai bendradarbiaudami, kad galėtų užtikrinti savo valstybių narių aprūpinimą energija, pvz., nafta ir dujomis, įvairiais energijos vamzdynų tinklais, ir visų pirma vykdyti derybas dėl tiekimo sutarčių bei organizuoti saugojimo pajėgumus, taip pat finansuoti ir koordinuoti su naujais energijos šaltiniais susijusius mokslinius tyrimus ir plėtrą pagal visas atitinkamas programas, kaip antai 7-ąją mokslinių tyrimų programą (2007–2013) ir vėlesnes atnaujintas jos versijas;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
siūlo, kad siekiant sudaryti sąlygas projektų valdymui ir finansavimui Komisija prisiimtų visapusišką atsakomybę visų pirma šiose srityse:
Proposes that the Commission assume full responsibility for ensuring the steering and financing of projects in the following fields:
naujų investicijų į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir atsinaujinančių energijos šaltinių eksploatavimą, energijos vartojimo efektyvumą, ypač Europos institucijų pastatuose, taip pat apskritai naudojant išteklius,
new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
ES kosminės erdvės infrastruktūrų radijo navigacijos ir žemės stebėjimo srityse skatinimo, siekiant stiprinti naujų ES paslaugų teikimą ir naujoviškų taikymo būdų vystymą, taip pat siekiant supaprastinti ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimą;
promoting EU space-based infrastructures in the area of radio navigation and earth observation in order to foster the provision of new EU services and the development of innovative applications, as well as to facilitate implementation of EU legislation and policies;
viešųjų greitojo geležinkelio paslaugų, sudarančių sąlygas sujungti Sąjungos rytinę ir vakarinę bei šiaurinę ir pietinę dalis, numatymo ir investicijų į infrastruktūrą ir itin svarbius viešosios infrastruktūros objektus supaprastinimo srityje,
developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;
greitaeigės interneto prieigos suteikimo visoje Sąjungoje, užtikrinant greitą ES skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą ir visiems piliečiams suteikiant patikimą nemokamą prieigą,
providing fast internet access throughout the Union, ensuring the rapid execution of the EU's digital agenda and providing all citizens with reliable, free access;
ES vadovaujamojo vaidmens e. sveikatos srityje plėtojimo,
developing EU leadership in the field of e-health,
mano, kad jei egzistuoja susitarimas dėl šių ES valdymo ir veiklos elementų pasidalijamosios kompetencijos ir papildomų veiksmų srityje, Sąjunga turi užsitikrinti priemones, visų pirma finansines, skirtas šiai strategijai vykdyti;
Believes that, while there may be agreement on matters of governance and on EU activity in terms of shared competence and supplementary action, the Union requires resources, especially financial resources, to pursue such a strategy;
pažymi, kad galutinis finansų sistemos tikslas yra teikti tinkamas priemones taupymui ir santaupų nukreipimui į investicijas, padedančias teikti paramą realiajai ekonomikai ir skatinančias ekonominį efektyvumą prisiimant dalį įmonių ir privačių namų ūkių rizikos, optimizuoti ilgalaikį pensijų finansavimą ir kurti darbo vietas, kaip tai jau daro į konkrečius regionus orientuoti mažmeniniai bankai; pažymi, kad ši funkcija yra itin svarbi atsižvelgiant į padėtį, kai reikalingos naujos augimo priemonės, apimančios dideles investicijas į švarias technologijas;
Points out that the ultimate purpose of the financial system is to provide appropriate instruments for saving and for putting savings to use in the form of investment to provide support to the real economy and to promote economic efficiency, assuming part of the risk of enterprises and private households, to optimise long-term financing of pensions, and to create jobs, as done for example by regional and local retail banks; notes that this function is especially important in a situation where new means of growth are needed, entailing substantial investment in clean technologies;
pabrėžia, kad finansų srities vystymasis taip pat turi pasitarnauti teisingumui suteikiant galimybes gauti paskolą ir draudimą (esant pakankamoms garantijoms) ir toms gyventojų grupėms, kurios šiuo metu tokios galimybės neturi; primygtinai ragina, kad finansų srities reguliavimo reforma nebūtų vykdoma siekiant vien tik užtikrinti finansų stabilumą, bet turi būti atsižvelgiama ir į tvaraus vystymosi tikslą;
Emphasises that financial development must also be put to use in the cause of fairness by extending access to credit and insurance – subject to adequate safeguards – to sections of the population currently cut off from it; insists that regulatory reform in the financial sector must not be carried out for the sole purpose of ensuring financial stability, but must also reflect the aims of sustainable development;
pažymi, kad ši krizė parodo savireguliacijos sistemos ir per didelio pasitikėjimo rinkos dalyvių finansų sektoriuje ir reitingų agentūrų gebėjimu visada tinkamai įvertinti ir deramai valdyti riziką ir išvengti moralinės žalos;
Notes that this crisis marks the limits of a system of self-regulation and over-reliance on the capacity of market participants in the financial sector and of rating agencies always to correctly assess and properly manage risks and avoid moral hazard;
pritaria dabartiniams Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) pasiūlymams ir šios institucijos atliekamam vaidmeniui, tačiau mano, kad reguliavimą reikėtų siūlyti ir pradėti taikyti remiantis išsamiu finansų įstaigų poveikio realiai ekonomikai ir visuomenei vertinimu, turint mintyje tai, kad visiems vienodas metodas būtų žalingas ES finansų įstaigoms; pritaria išreikštam susirūpinimui dėl tinkamo kapitalo reikalavimų lygmens ir pereinamojo laikotarpio trukmės;
Welcomes the present proposals of the Basel Committee on Banking Supervision (BCBS) and the role played by the institution as such, but bearing in mind that a ‘one-size-fits-all’ approach is detrimental to financial institutions in the EU, takes the view that regulation should be timed and proposed on the basis of thorough assessments of its impact on the extent to which financial institutions serve the real economy and society; shares concerns expressed about the right level of capital requirements and the length of transition periods;
pažymi, kad skaidrumas bendrovių bei valstybių narių finansinėse ataskaitose yra būtinas norint atkurti pasitikėjimą; taigi ragina Komisiją ištirti balanse nenurodytus sandorius, nepadengtus viešuosius įsipareigojimus ir pasinaudojimą specialiosios paskirties priemonėmis bei specialiosios paskirties įmonėmis, o taip pat apsvarstyti pasinaudojimo jomis apribojimus arba reikalauti privalomai teikti paskelbtų finansinių ataskaitų paaiškinimus;
Notes that transparency in both corporate and Member State financial statements is required in order to restore confidence; calls upon the Commission, therefore, to investigate the use of off-balance sheet transactions, unfunded liabilities and the proliferation of SPV and SPEs and to consider limiting their use or requiring mandatory declarations in published accounts;
pažymi, kad kilus krizei paaiškėjo svarbių priežiūros sistemos trūkumų; ragina priimti tvirtą susitarimą G 20 lygmeniu ir Europos Sąjungoje ir taip pasaulio mastu užtikrinti, kad būtų mažiau galimybių imtis reguliavimo arbitražo ir, jei tik įmanoma, panaikinti reguliavimo arbitražą taikant bendras finansinių paslaugų taisykles;
Notes that a major deficiency in the oversight system has become evident as a result of this crisis; calls for opportunities for regulatory arbitrage to be minimised globally through firm agreement at G20 level and within the European Union, and, where possible, to be abolished through the application of a common rule book for financial services;
mano, kad reikia panaikinti reguliavimo spragas, dėl kurių užsienio finansų įstaigų patronuojamosios įmonės galėjo nereguliuojamos vykdyti didelio masto veiklą ES;
Believes that loopholes in regulation which allowed subsidiaries of foreign financial services to operate significant unregulated business in the EU need to be closed;
pažymi, kad šiuo metu tarptautiniu lygmeniu nepakankamai reglamentuotas bankų sektoriaus krizių valdymas; ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus dėl ES tarpvalstybinio krizių valdymo bankų sektoriuje tvarkos, reikėtų atkreipti dėmesį į tarptautines iniciatyvas, pvz., G 20 ir TVF pateiktas iniciatyvas, siekiant tarptautiniu mastu užtikrinti vienodas veikimo sąlygas;
Notes that there is at present insufficient international regulation of crisis management in the financial sector; calls on the Commission to come forward with concrete proposals for an EU framework for cross-border crisis management in the financial sector, taking into account initiatives taken by international bodies, such as the G20 and the IMF, in order to ensure a global level playing field;
pažymi, kad standartai, visų pirma kai nurodoma tikroji vertė, yra prociklinio pobūdžio, kai jie įtakoja per daug jais pasikliaunančiose finansų įstaigose priimamus sprendimus; pažymi, kad šį trūkumą galima pastebėti taip pat kai kuriose reguliavimo, rizikos ribojimo ir mokesčių taisyklėse;
Notes that standards, notably when using fair value, are pro-cyclical in their impact on decision making, notably by financial institutions that have been over-reliant on them; notes that this fault can also be observed in some regulatory, prudential and taxation rules;
supranta specialias problemas, susijusias su didele bankų ir draudimo sektoriaus, kuris daugelyje naujų valstybių narių yra užsienio įstaigų rankose, dalimi;
Is aware of the specific problems associated with the important part of of the banking and insurance sectors held by foreign establishments in many of the New Member States;
pažymi, kad būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai; svarbu, kad bankų sistema būtų pajėgi savo pagrindines užduotis atlikti ir įprastu metu, ir kilus krizei;
Notes that it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help preserve financial stability and the need to maintain banks' ability to provide credit to the economy; it is important that the banking system should be able to fulfil its fundamental tasks in normal times as well as in times of crisis;
pažymi, kad dėl finansų įstaigų ir jų atitinkamų balansų dydžio buvo įvesta sąvoka „per stambios, kad patirtų nesėkmę“; taigi ragina Komisiją reikalauti, kad bankai pateiktų nenumatytų atvejų planą, kuriame būtų apibrėžtas jų organizuotas likvidavimas krizės atveju;
Notes that the size of financial institutions and their respective balance sheets have introduced the concept of ‘too big to fail’; calls on the Commission, therefore, to require banks to produce a ‘living will’ detailing their orderly liquidation in the event of a crisis;
teigiamai vertina svarbų Europos centrinio banko (ECB) vaidmenį Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) veikloje, dėl šios priežasties galimas didelis indėlis į finansinį stabilumą Europos Sąjungoje;
Welcomes the European Central Bank's (ECB) strong role in the framework of the European Systemic Risk Board (ESRB), enabling it to make a major contribution to financial stability in the European Union;
pabrėžia, kad reikia nustatyti naujus reikalavimus statistiniams duomenims apie finansų sektorių, stiprinant Europos Komisijos rizikos priežiūros ir stebėsenos pajėgumus;
Stresses the need to introduce new standards for statistical data on the financial sector, strengthening the risk-monitoring and surveillance capacity of the European Commission;
pageidauja skatinti finansines naujoves, jei jos padeda sukurti skaidrias naudingų technologinių naujovių, ilgalaikių investicijų, pensijų fondų, darbo vietų ir ekologiškos ekonomikos finansavimo priemones; tikisi, kad ES imsis tolesnių veiksmų naujoviško finansavimo srityje siekiant ilgalaikes santaupas nukreipti į tvarias, strategiškai ilgalaikes investicijas ir išplėsti prieigą prie finansinių paslaugų;
Wishes to encourage financial innovation provided that it leads to the development of transparent tools for financing useful technological innovation, long-term investment, pension funds, jobs and the green economy; is looking forward to further EU action in the area of innovative financing with the aim of mobilising long-term savings in favour of sustainable, strategic long-term investments and expanding access to financial services;
dar kartą patvirtina pirmaeilę priežiūros ir reguliavimo sistemos, kurią taikant apskaitomi visi finansiniai sandoriai ir visos finansinės priemonės, svarbą; primygtinai reikalauja, kad rizikos draudimo fondams būtų taikomos tokios pačios taisyklės, kaip ir visiems kitiems investavimo fondams; pabrėžia, kad spekuliaciniams veiksmams finansų rinkose būtina taikyti priežiūrą ir reguliavimą siekiant sustabdyti ir valdyti prieš šalis, valiutas ir ekonomiką nukreiptą spekuliaciją;
Reaffirms the paramount importance of a system of supervision and regulation which leaves no financial transaction and no financial instrument off the record book; insists that hedge funds must be submitted to the same rules as any and every investment fund; stresses that supervision and regulation must target speculative movements on the financial markets in order to curb and rein in speculation against countries, currencies and economies;
mano, kad prie krizės atsiradimo prisidėjo nerūpestingas finansų įstaigų valdymas ir kad būtina į jį reaguoti, užtikrinant rizikos komitetų veiklą ir veiksmingumą, pakankamas valdybos narių žinias apie jų įstaigos produktus, ir tai, jog vadovybė ir ne vykdomieji direktoriai prisiimtų atsakomybę už investuotojų ir darbuotojų interesų suderinimą atlyginimų politikos srityje;
Considers that lax corporate governance of financial institutions has contributed to the crisis and needs addressing in order to ensure that risk committees are operational and effective, board members are sufficiently knowledgeable about the institution's products and management and non-executive directors assume responsibility for aligning investor and employee interests with respect to compensation policies;
pažymi, kad tam tikrų finansų rinkų ir įstaigų subjektų elgsena pasižymi vertybių ir etikos trūkumu; pabrėžia, kad finansų rinkos ir įstaigos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi atsižvelgti į visų dalyvaujančių subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus;
Notes a lack of values and ethics in the behaviour of some actors in financial markets and institutions; underlines that financial markets and institutions have to take into account, as part of their corporate social responsibility, the interests of all of the parties involved, such as their clients, shareholders and employees;