natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tema: Saugomų Baltijos jūros zonų nustatymas
Subject: Creation of protected areas in the Baltic Sea
Baltijos jūros ekosistema yra ypatinga ir labai jautri bet kokiems pokyčiams, turtinga daugybe retų rūšių ir buveinių, kurios svarbios pasauliniu mastu.
The Baltic Sea has a unique ecosystem, which is extremely sensitive to changes of any kind and contains a great wealth of rare species and habitats of world importance.
Jūrinė aplinka susiduria su daug problemų, įskaitant klimato pokyčius, eutrofikaciją, nevietinių invazinių rūšių atsiradimą, ekosistemų irimą ir sunykimą.
The marine environment faces a multitude of problems, including climate change, eutrophication, invasive alien species and a decline and degradation of the ecosystems.
Perteklinės maistinės medžiagos, nuosėdų kaupimasis ir teršalai lemia blogėjančią vandens kokybę, deguonies mažėjimą ir biologinės įvairovės netoli krantų išnykimą.
Excessive amounts of nutrients, accumulations in the sediments and pollutants are leading to a decline in water quality, a reduction in the oxygen levels and a dwindling of biodiversity in coastal regions.
Dėl biologinių išteklių nuolatinio eikvojimo ir aplinkos taršos mažėja biologinė įvairovė, silpnėja visos ekosistemos stabilumas ir atsparumas.
The constant overexploitation of biological resources and environmental pollution have resulted in a decline in biodiversity, and a weakening of the stability and resilience of the entire ecosystem.
Baltijos jūrai kylanti grėsmė kelia pavojų jūros aplinkai.
The increasingly perilous state of the Baltic Sea poses a danger to the marine environment.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Nustatyti saugomas jūros zonas“.
One of the key projects within Pillar 1 of the Baltic Sea Strategy provides for the ‘creation of marine protected areas’.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kas įgyvendinta kuriant saugomų Baltijos jūros zonų tinklą?
Can the Commission state what has been done to date to create a network of protected areas in the Baltic Sea?
Ar priimti šių zonų valdymo planai?
Have management plans for these areas been adopted?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
Which countries are involved in the implementation of this project?
Kiek lėšų reikia ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding will be required and how much funding is currently available for the implementation of this project?
(2012 m. vasario 14 d.)
(14 February 2012)
Be to, šiuo darbu prisidedama prie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos Direktyva 2008/56/EB, OL L 164, 2008 6 25, p.
Furthermore this work contributes to the implementation of Article 13 of the Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC, OJ L 164, 25.6.2008, p.
Towards an ecologically coherent network of well-managed Marine Protected Areas – Implementation report on the status and ecological coherence of the HELCOM BSPA network.
Towards an ecologically coherent network of well-managed Marine Protected Areas — Implementation report on the status and ecological coherence of the Helcom BSPA network.
Sea Environ.
Sea Environ.
No. 124B. nurodyta, kad iš viso paskirtos 159 saugomos Baltijos jūros teritorijos (angl.
No 124B. showed that a total of 159 Baltic Sea Protected Areas (BSPA) have been designated.
Prie šio skaičiaus pridėjus kaip BSPA paskirtas „Natura 2000“ teritorijas, gauname, kad saugomos teritorijos sudaro 12 % Baltijos jūros ploto Sužinoti, kurios Baltijos jūros teritorijos yra priskirtos „Natura 2000“ tinklui, galima per „Natura 2000“ viešąją žiūryklę http://natura2000.eea.europa.eu/#. .
If those Natura 2000 sites which have been designated as BSPAs are added, 12 % of the Baltic Sea is protected The distribution of marine Natura 2000 areas in the Baltic Sea can be accessed through the Natura 2000 Public Viewer at: http://natura2000.eea.europa.eu/# .
Darbas atliekamas per HELCOM veiklos struktūrą ir finansuojamas iš HELCOM metinio biudžeto, kurį sudaro susitariančiųjų šalių įnašai.
The work is carried through the working structure of Helcom and is funded over the Helcom annual budget to which all Contracting Parties contribute.
2010 m. iš viso buvo parengti 36 BSPA valdymo planai arba priemonės.
In 2010, there were altogether 36 management plans or measures in place for BSPAs.
Darbas vyksta tinkamai ir daugelis valdymo planų jau yra priėmimo etape.
Work is progressing well and many management plans are under way to be adopted.
Siekiama esamų BSPA valdymo planus ir (arba) priemones užbaigti rengti iki 2015 m.
The aim is to develop by 2015 management plans and/or measures for existing BSPAs.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012112/2011
Question for written answer E-012112/2011
Tema: Pavojingų medžiagų naudojimo mažinimas Baltijos jūros regione
Subject: Reducing the use of hazardous substances in the Baltic Sea region
Remiantis Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio trečiąja prioritetine sritimi numatyta: „Mažinti pavojingų cheminių medžiagų naudojimą ir poveikį“.
The third priority area of the first pillar of the European Union Strategy for the Baltic Sea Region is ‘reduc[ing] the use and impact of hazardous substances’.
Tobulėjant technologijoms, vystantis pramonei pavojingos medžiagos jau ne tik sunkieji metalai – atsiranda naujų ir dar pavojingesnių cheminių medžiagų, jų spektras nuolat plečiasi.
Due to technological and industrial development, hazardous substances are no longer confined to heavy metals: new and yet more hazardous chemicals are also coming into use, and there is an ever growing range of such substances.
Esama ir sėkmingų pavyzdžių, kai cheminės medžiagos pakeičiamos visiškai arba iš dalies aplinkai nekenksmingomis medžiagomis.
However, there are also examples of the successful replacement of chemicals with perfectly environmentally harmless or at least less environmentally harmful substances.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokie projektai vykdomi, siekiant sumažinti labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų naudojimą Baltijos jūros regione?
Can the Commission indicate what projects are being implemented to reduce the use of substances giving particular cause for concern in the Baltic Sea region?
Helsinkio komisijos (HELCOM) organizuojama įvairia veikla, kuria įgyvendinama Baltijos jūros veiksmų plano dalis, skirta pavojingoms medžiagoms, labai padeda mažinti pavojingų medžiagų poveikį Baltijos jūroje.
Various activities in the framework of the Helsinki Commission (Helcom) to implement the hazardous substances segment of the Baltic Sea Action Plan are important to reduce the pressure from hazardous substances in the Baltic Sea.
Pavojingų medžiagų poveikis Baltijos jūros regione taip pat mažės įgyvendinant svarbiausias ES priemones – ES vandens pagrindų direktyvą Direktyva 2000/60/EB, OL L 327, 2000 12 22. , Reglamentą dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006, OL L 396, 2006 12 30. ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvą Direktyva 2008/56/EB, OL L 164, 2008 6 25. .
In addition, the implementation of key EU instruments will contribute to reducing the pressure from hazardous substances in the Baltic Sea region, namely the EU Water Framework Directive Directive 2000/60/EC, OJ L 327, 22.12.2000. , the regulation concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemical substances Regulation (EC) No 1907/2006, OJ L 396, 30.12.2006 . and the Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC, OJ L 164, 25.6.2008. .
Baltijos jūros pakrantės ES valstybės narės iki 2012 m. liepos mėn. rengia pradinį savo jūros aplinkos būklės vertinimą, nustato tikslus ir rodiklius, kurie bus naudojami jūros aplinkos ekologinės būklės gerinimo pažangai stebėti ir nacionalinėms to tikslo priemonių programoms parengti.
EU Member States around the Baltic Sea are currently preparing by July 2012 their initial assessment of the status of their marine environment and developing targets and identifying indicators, which will be used for monitoring progress towards good environmental status and to develop national programmes of measures to this end.
Toje prioritetinėje srityje įgyvendinamas keletas projektų.
There are a number of projects within the abovementioned priority area.
Išsamesnės informacijos apie atskirus projektus pateikta toliau nurodytuose atsakymuose gerbiamam Parlamento nariui:
For more details, reference is made to the replies to the following questions from the Honourable Member:
apie projektus Nr. 3.1 ir Nr. 3.4 – E-012121/2011 ; apie projektą Nr. 3.5 – E-012110/2011 ; apie projektą Nr. 3.6 – E-012109/2011 .
project 3.1 and 3.4: E‑012121/2011 ; project 3.5: E‑012110/2011 ; project 3.6: E‑012109/2011 .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012113/2011
Question for written answer E-012113/2011
Tema: Dėl svetimžemių įvežimo laivais
Subject: Introduction of alien species by ships
Baltijos jūra šiandien yra viena iš judriausių pasaulio jūrų ir joje esama intensyvaus laivų eismo.
The Baltic Sea is currently one of the most sensitive seas in the world with intensive shipping activity.
Baltijos jūroje vienu metu yra daugiau kaip 2 000 laivų.
At any given moment, more than 2 000 ships are operating in the Baltic.
Jūrų transportas yra labai svarbus visam Baltijos jūros regionui.
Maritime transport is extremely important for the entire Baltic Sea Region.
Augantis jūros panaudojimas laivybai ir su tuo susijęs didėjantis invazinių rūšių skaičius atvedė Baltijos jūros ekosistemą į pavojingai jai nepalankią būklę.
The increased use of the Baltic Sea by shipping and the resulting rise in the number of invasive species pose a threat to the ecosystem of the Baltic Sea.
Daugiausia kenksmingų ir ligas sukeliančių vandens organizmų į jūros aplinką patenka iš laivų.
Most harmful and contagious waterborne organisms enter the marine environment via ships.
Svetimžemės su balastiniais vandenimis ir nuosėdomis, patekusios į Baltijos jūrą, gali dar labiau trikdyti pavojuje esančių gamtinių ekosistemų pusiausvyrą.
The organisms that have been transported to the Baltic Sea in ballast water and ballast sediments can further upset the balance of the endangered natural ecosystems.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Apriboti naujų svetimų rūšių įvežimą laivais“.
One of the key projects under Pillar 1 of the Baltic Sea Strategy deals with ‘restricting the introduction of new species by ships’.
Noriu paklausti Komisijos, kokios priemonės, skirtos išvengti kenksmingų ir ligas sukeliančių vandens organizmų, patenkančių į jūros aplinką su laivų balastiniais vandenimis, yra sukurtos šiuo metu?
Can the Commission state what has been done to date to prevent harmful and contagious waterborne organisms entering the marine environment in the ballast water of ships?
Kokia pažanga pasiekta uostuose įrengiant balastinio vandens surinkimo įrenginius?
What progress has been made in the ports on installing ballast water reception facilities?
Ar sukurta kontrolės sistema, kuri padėtų spręsti invazinių rūšių paplitimo problemą?
Has a monitoring system been introduced which could help solve the problem of the dissemination of invasive species?
Kiek lėšų reikia ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding will be required and how much funding is available for the implementation of this project?
(2012 m. vasario 23 d.)
(23 February 2012)
Tik kelios ES valstybės narės yra ratifikavusios Tarptautinę konvenciją dėl laivų balastinio vandens ir nuosėdų kontrolės ir tvarkymo (įskaitant vieną Baltijos jūros šalį – Švediją).
Only a few EU Member States have ratified the International Convention for the Control and Management of Ship's Ballast Water (including one Baltic Sea country, Sweden).
Likusios Baltijos jūros regiono ES valstybės ratifikuoti konvenciją ketina ne vėliau kaip iki 2013 m.
The remaining EU countries in the Baltic Sea region aim to ratify by 2013 at the latest.
Iki konvencijos įsigaliojimo ir įgyvendinimo taikomas tarpinis sprendimas – reikalaujama, kad laivai, plaukiantys į Baltijos jūrą vedančiais konkrečiais maršrutais, balastinį vandenį pakeistų atvirame vandenyne, nes taip sumažinama svetimų rūšių organizmų pervežimo tikimybė.
As an interim solution, before the Convention enters into force and is implemented, vessels on specific routes bound to the Baltic Sea are requested to exchange ballast water in the high ocean, which reduces the likelihood of alien species transfer.
Priimti balastinį vandenį uosto objektuose šiuo metu nei techniškai, nei valdymo atžvilgiu neįmanoma.
Reception of ballast water to port facilities is currently not technically or operationally feasible.
Apskritai iš visų galimų sprendimų vandens valymas uosto objektuose – sudėtingiausias sprendimas, atsižvelgiant į tai, kad tektų pristatyti didelį kiekį balastinio vandens, kuris turėtų būti valomas siekiant pašalinti svetimų rūšių organizmus.
Out of available management options, in general the port reception facilities is the most challenging due to huge amounts of ballast water that would have to be delivered and treated to remove alien species.
Vietoj to vandenį būtų galima valyti laivuose – esama pakankamai Tarptautinės jūrų organizacijos patvirtintų metodų.
Instead ballast water treatment onboard ships could provide a solution and there are sufficient certified techniques approved by the IMO.
Valymo įrengimų montavimas viename laive kainuoja apytiksliai nuo 300 000 iki daugiau kaip 660 000 EUR.
A rough cost estimate for installation of onboard treatment facilities ranges from around EUR 300 000 to over EUR 660 000 per vessel.
Pasiūlymą ketinama paskelbti 2012 m. antrąjį ketvirtį.
The proposal is expected to be published in the second half of 2012.
Kaip nurodyta ES Baltijos jūros regiono strategijoje, HELCOM yra atsakinga už projektą „Naujų svetimų rūšių įvežimo laivais apribojimas“, kurį vykdant tiriamas svetimos kilmės medūzų poveikis.
In the EU Strategy for the Baltic Sea Region, Helcom is responsible for the project ‘Restrict the introduction of new alien species by ships’, which analyses the impact of alien jelly fish.
Toliau rengiamas pirminis rodiklių ir tikslų (įskaitant susijusius su svetimomis rūšimis) rinkinys, siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę ir parengti stebėsenos programas, kaip reikalaujama HELCOM Baltijos jūros veiksmų plane ir ES jūrų strategijos pagrindų direktyvoje Direktyva 2008/56/EB, OL L 164, 2008 6 25. .
Work is ongoing to develop a core set of indicators and targets (including for alien species) to reach good environmental status and to prepare monitoring programmes as required by the Helcom Baltic Sea Action Plan and the EU Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC, OJ L 164, 25.6.2008. .
Visos ES valstybės narės, vadovaudamosi regioninėmis jūrų konvencijomis, siekia apriboti svetimų rūšių organizmų įvežimą laivais.
All EU Member States are working through the Regional Seas Conventions to restrict the introduction of alien species by ships.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012114/2011
Question for written answer E-012114/2011
Tema: Užterštų nuosėdų tvarkymas Baltijos jūroje
Subject: Management of contaminated sediment in the Baltic Sea
Vienas iš uždavinių saugant Baltijos jūrą yra įvairių susikaupusių teršalų mažinimas, jų pokyčių analizė ir kita.
In the context of the protection of the Baltic Sea, one of the objectives is to reduce the volume of accumulated pollutants, analyse changes affecting those pollutants, etc.
Jūros dugne yra zonų, kur taršos koncentracija tokia didelė, jog ten neišgyvena jokie gyvi organizmai.
In the Baltic Sea, some areas of the seabed are so polluted that no living organism can survive there.
Tai pripažįsta ekspertai, tyrinėjantys Baltijos dugną ir suteikę šiai jūrai ypatingai jautrios taršai jūros statusą.
Experts are aware of this fact and have awarded the Baltic Sea the status of Particularly Sensitive Sea Area.
Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio viename iš pagrindinių projektų numatyta: „Tvarus užterštų nuosėdų tvarkymas“.
One of the main projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region concerns the ‘sustainable management of contaminated sediment’.
Noriu paklausti Komisijos, kokia pažanga padaryta rengiant rekomendacijas ir priemones, susijusias su valymo technologijomis, bei kuriant vertinimo ir sprendimų pagrindimo sistemą?
What progress has been made in drawing up recommendations and measures concerning the use of treatment technologies and in developing arrangements for carrying out assessments and reasoned decision-making?
Tvaraus užterštų nuosėdų tvarkymo problematika sprendžiama ES Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdiniu projektu Nr. 3.3 „Tvarus užterštų nuosėdų tvarkymas“.
The problem of sustainable management of contaminated sediments is addressed in the EU Strategy for the Baltic Sea Region flagship project 3.3 ‘Sustainable Management of Contaminated Sediments’.
Projekto tikslas – parengti užterštų nuosėdų valdymo gaires.
The aim is to prepare a guideline for the management of contaminated sediments.
Projektas bus baigtas 2012 m. gruodžio mėn.
The project will end in December 2012.
Projektą vykdo partneriai iš Švedijos, Suomijos, Lenkijos, Lietuvos ir Vokietijos.
The project has partners in Sweden, Finland, Poland, Lithuania, and Germany and several supporting maritime organisations and authorities.
Daugiau informacijos apie projektą skelbiama projekto interneto svetainėje www.smocs.eu .
More details on the project can be obtained from the project website www.smocs.eu .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012115/2011
Question for written answer E-012115/2011
Tema: Dėl ekologiškai tvarių kruizų Baltijos jūroje
Subject: Environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea
Baltijos jūros regionui tenka apie 13 procentų pasaulinės kruizinės laivybos dalies.
Around 13 % of world cruises take place in the Baltic Sea region.
Kruizai yra svarbus Baltijos jūros regiono turizmo vystymo stimulas.
Cruises are an important way of boosting the development of tourism in the Baltic Sea region.
Šiuo metu jūrinis turizmas ir poilsis sparčiai populiarėja ir auga.
At present, nautical recreation and tourism are becoming increasingly popular and are in full growth.
Tačiau reiktų atkreipti dėmesį, kad, kaip teigiama gamtosaugos organizacijos WWF ( World Wide Fund ) atlikto tyrimo išvadose, vos 3 iš daugiau nei 20 Baltijos jūros uostų, aptarnaujančių kruizinius laivus, turi pakankamus pajėgumus jų nuotekoms priimti ir išvalyti.
However, attention should be drawn to the fact that, according to the findings of a study by the World Wildlife Fund (WWF), only 3 out of 20 of the Baltic Sea ports that can accommodate cruise ships have sufficient capacity to take on their waste and clean it up.
Tūkstančiai tonų į Baltijos jūrą iš kruizinių laivų išmetamų nevalytų kanalizacijos nuotekų ir kitų atliekų kelia vis didesnį pavojų Baltijos jūros vandenų ekologijai.
Thousands of tonnes of untreated sewage and other waste discharged by cruise ships in the Baltic Sea are therefore a growing environmental threat to the waters of the Baltic Sea.
Baltijos jūros regiono strategijos trečiojo ramsčio viename iš pagrindinių projektų numatyta: „Sudaryti sąlygas ekologiškai tvariems kruizams Baltijos jūroje".
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy is to create the right conditions for environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokios programos šiuo metu parengtos, siekiant sudaryti sąlygas ekologiškai tvariems kruizams Baltijos jūroje?
Can the Commission provide any information on the programmes currently being drawn up with a view to creating the right conditions for environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea?
Kaip numatyta palengvinti kruizų Baltijos jūra plėtrą ir skatinti jų darną?
How does it plan to facilitate the growth of cruises in the Baltic Sea and to promote their sustainability?
Ar sugriežtinti gamtosauginiai reikalavimai kruiziniams laivams?
Does it intend to tighten up the environmental requirements applicable to cruise ships?
Kiek lėšų reikia ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What funding is necessary, and what funding is currently being granted, in order to implement this project?
Siimo Kallaso atsakymas Komisijos vardu
Answer given by M. Kallas on behalf of the Commission
(2012 m. vasario 1 d.)
(1 February 2012)
Komisijos komunikate COM(2009) 248 galutinis „Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija“, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/baltic/com_baltic_en.pdf. pripažįstama, kad Baltijos jūroje turi būti skubiai įgyvendinti aplinkos apsaugos uždaviniai, visų pirma susiję su greita eutrofikacija, kurią skatina į jūros vandenį patenkantis pernelyg didelis maistinių medžiagų kiekis.
In its communication COM(2009) 248 final ‘European Union Strategy for the Baltic Sea Region’, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/baltic/com_baltic_en.pdf , the Commission recognised the urgent environmental challenges in the Baltic Sea, especially the rapid eutrophication caused by excess nutrients into sea water.
HELCOM) – Helsinkio konvencijos valdymo organas. parengė strateginių veiksmų šioje srityje planą, prie kurio rengimo aktyviai prisidėjo ES.
The Helsinki Commission (Helcom), governing body of the Helsinki Convention. has developed strategic action in this field, with active support of the EU.
Pagal parengtąjį Baltijos jūros veiksmų planą (kuris yra glaudžiai susijęs su ES Baltijos jūros regiono strategijos veiksmų planu kaip viena kitą papildančios priemonės) įgyvendinami šie konkretūs veiksmai: —
The resulting Baltic Sea Action Plan, which is mutually supportive with the action plan for the EU Strategy for the Baltic Sea Region, has led to specific action: —
Tarptautinės jūrų organizacijos iniciatyva dėl Baltijos jūros paskelbimo specialia apsaugos nuo nuotekų išleidimo iš keleivinių laivų zona.
An initiative for the designation of the Baltic Sea as a special protection area for sewage discharges from passenger ships by the International Maritime Organisation (IMO).
Bus reikalaujama, kad Baltijos jūros specialioje zonoje plaukiojantys keleiviniai laivai nuotekas apdorotų laivuose, t. y. prieš išleisdami nuotekas į jūrą, iš jų pašalintų maistines medžiagas, arba nuotekas pristatytų į uosto priėmimo įrenginius;
Passenger ships operating within the Baltic Sea Special Area will be required to treat sewage onboard to remove nutrients prior to discharging at sea or deliver it to a Port Reception Facility (PRF).
2010 m. gruodžio mėn. parengta Bendradarbiavimo Baltijos jūros uostų priėmimo įrenginių klausimais programa.
The establishment of a Cooperation Platform on PRF in the Baltic Sea in December 2010.
Programoje ir rengiant gaires, susijusias su nuotekų pristatymo į uostų priėmimo įrenginius techniniais ir veiklos aspektais, dalyvauja kruizų sektoriaus atstovai.
The cruise industry participates in the platform and contributes to establishing guidance on technical and operational aspects of sewage delivery in PRF.
Viena iš projekto dalių – uostų atliekų valdymo tyrimas, kuriame dalyvauja partneriai iš visų Baltijos jūros regiono valstybių.
One component of the project is a study on Port Waste Management involving partners from all Baltic Sea countries.
Šiuo metu svarstomas strategijos prioritetinės turizmo srities projektas, pagal kurį būtų skatinama netaršių kruizinių laivų veikla.
A project on facilitating sustainable cruise vessels is under consideration as part of the strategy's priority area on tourism.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012116/2011
Question for written answer E-012116/2011
Tema: Dėl kultūros ir gamtos paveldo rėmimo Baltijos jūros regione
Subject: Preserving the cultural and natural heritage of the Baltic Sea region
Baltijos jūros regiono kokybė glaudžiai siejasi ir su išsaugotu kultūros ir gamtos paveldu.
The quality of the Baltic Sea region is closely linked with the preservation of its cultural and natural heritage.
Turizmo sektorius tampriai susijęs su ekonomikos plėtra.
The tourist industry makes a crucial contribution to economic development.