natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nors šiose vertinimo procedūrose Komisija atliko tik stebėtojos vaidmenį, ji pritaria Tarybos išvadai, kad naujosios valstybės narės atitinka visas išankstines sąlygas, keliamas Šengeno acquis taikymui, o visų pirma gebėjimui kontroliuoti išorės sienas laikantis acquis nuostatų ir užtikrinti didelį saugumo laipsnį.
Although the Commission is only observer in these evaluations, it shares the conclusions reached by the Council that the new Member States met all preconditions for the application of the Schengen acquis including in particular the capacity to carry out external border control in accordance with the acquis and to ensure a high level of security.
Pasiūlyme numatyta valstybių narių pareiga bendroms agentūros operacijoms suteikti minimalų kiekį techninės įrangos.
The proposal contains an obligation on Member States to provide the Agency with a minimum number of technical equipment for joint operations.
Vykdant Frontex vadovaujamas bendras operacijas ir bandomuosius projektus turėtų būti sukurtas sienos apsaugos pareigūnų, kuriuos būtų galima dislokuoti, rezervas.
A pool of border guards should be established for possible deployment during joint operations and pilot projects conducted by Frontex.
Dėl šių naujovių Frontex galėtų labiau padėti valstybėms narėms, be kita ko, pradėti bendras operacijas didelės rizikos išorės sienų atkarpose.
These changes would allow Frontex to provide more extensive support to Member States inter alia by launching joint operations at sections of the external borders with a high risk.
Frontex koordinuojamos bendros operacijos prie rytinių sausumos sienų pradėtos atlikus išsamią rizikos analizę; jomis siekiama tinkamai ir operatyviai reaguoti į didelį nelegalių imigrantų srautą prie išorės sienų.
Joint operations (JO) coordinated by Frontex at the eastern land borders are the result of thorough risk analysis in order to provide for adequate operational responses to irregular immigration pressure at the external borders.
Naujausios 2010 m. vykdytos operacijos: bendra operacija „Jupiteris“ (prie sienų su Ukraina ir Moldovos Respublika), bendra operacija „Neptūnas“ (prie Vengrijos – Serbijos ir Slovėnijos – Kroatijos sienų) ir bendros operacijos „Poseidonas“ sausumos padalinio operacijos (prie Graikijos – Turkijos, Graikijos – Albanijos ir Bulgarijos – Turkijos sienų).
The most recent operations in 2010 are JO Jupiter on the borders with Ukraine and the Republic of Moldova, JO Neptune at the Hungarian-Serbian and Slovenian-Croatian border, and the land branch of the JO Poseidon operation taking place at the Greek-Turkish, Greek-Albanian and Bulgarian-Turkish border.
Reikėtų priminti, kad atsakomybė už sienų kontrolę tenka valstybėms narėms, o ne agentūrai Frontex .
It should be recalled that the responsibility for border control lies with the Member States, not with the Frontex Agency.
Frontex įgaliojimai apima tik operatyvaus valstybių narių bendradarbiavimo prie išorės sienų koordinavimą valstybės narės prašymu ir susiję su asmenų, o ne prekių kontrole.
The mandate of Frontex is limited to providing coordination of the operational cooperation between Member States at the external borders at the request of a Member State, and concerns the control of persons, not goods.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-4039/2010
Question for written answer P-4039/2010
(2010 m. birželio 3 d.)
(3 June 2010)
Tema: Mažiau palankių ūkininkauti vietovių nustatymas ES
Subject: Definition of less favoured agricultural areas in the European Union
Europos Sąjungoje šiuo metu taikoma daugiau nei šimtas skirtingų nacionalinių kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, ar tam tikros vietovės gali būti priskirtos prie mažiau palankių ūkininkauti vietų (MPŪV).
Currently, over one hundred national criteria are used in the European Union to classify areas of land as less favoured agricultural areas.
Pagal EK gaires gamtinių trūkumų turinčiomis teritorijomis turėtų būti laikomos vietovės, kurių ne mažesniame kaip 66 proc. žemės ūkio naudmenų plote yra akivaizdžios gamtinės kliūtys.
According to the guidelines proposed by the Commission, areas in which at least 66 % of the utilised agricultural area is affected by natural obstacles would be designated as areas with natural handicaps.
Taip pat pagal Komisijos siūlymą mažiau palankios ūkininkauti vietovės turėtų būti nustatomos dviem etapais – pagal biofizinius ir ekonominius rodiklius.
The Commission also proposes that the classification of less favoured agricultural areas be carried out in two stages, on the basis of biophysical and economic criteria.
Ar Komisija nemano, kad tokia Komisijos siūloma metodika yra itin nepalanki mažoms valstybėms narėms, nes jose esančių nepalankių ūkininkauti žemės plotų nepakaks norint patenkinti Komisijos nustatytą aukštą 66 procentų reikalavimą?
Does the Commission not think that the method it is proposing is particularly detrimental to the small Member States, given that the less favoured agricultural areas located in those countries will not manage to meet the threshold of 66 % defined by the Commission?
Ar Komisija nemano, kad, išskiriant mažiau palankias ūkininkauti vietoves, turėtų būti atsižvelgiama į dirvožemio našumo balą, nes Komisijos rekomenduojami aštuoni kriterijai dėl pernelyg skirtingo teritorinio administracinio pasiskirstymo ES narėse gali neatspindėti realios mažiau palankių ūkininkauti vietovių padėties ypač nedidelėse valstybėse narėse?
Does it not consider that in order to determine the less favoured agricultural areas, account should be taken of soil productivity, given that the eight criteria recommended by the Commission could, as a result of the very different administrative treatment to which territories in the EU Member States are subject, fail to reflect the real situation in the less favoured agricultural areas, particularly in the small Member States?
(2010 m. liepos 2 d.)
(2 July 2010)
Kriterijai išsamiai aptarti daugiau kaip šimte trisdešimt posėdžių, kuriuos nuo 2007 m. lapkričio mėn. surengė Komisija ir valstybės narės.
They have been extensively discussed in over 130 meetings held by the Commission and the Member States since November 2007.
Iki šiol bendradarbiaujant su nacionaliniais ekspertais atliktų tyrimų rezultatai rodo, kad šie kriterijai yra patikimi, paremti rimtais moksliniais argumentais ir leidžia visoje ES nustatyti vienodas žemės klasifikavimo sąlygas.
The investigations made until now in cooperation with the national experts suggest that they are robust, based on sound science and allow classifying land homogeneously throughout the EU.
Kriterijų pagrindu sudaroma paprasta ir palyginama gamtinių kliūčių turinčių vietovių nustatymo sistema, vienareikšmiškai susieta su kliūtimis, kurių žemės ūkio veikloje iškyla dėl dirvožemio ir klimato ypatybių; šią sistemą per santykinai trumpą laiką gali įgyvendinti visos valstybės narės.
They provide a simple and comparable system for the designation of areas with natural handicaps, unambiguously linked to soil and climate handicaps for agriculture and implementable by all the Member States in a relatively short period of time.
2009 m. birželio 22 ir 23 d. išvadose Taryba pripažino, kad šie aštuoni biofiziniai kriterijai „sudaro pagrindą būsimai paprastai ir palyginamai MPŪV nustatymo sistemai parengti“.
The Council recognised in its Conclusions of 22 and 23 June 2009 that these eight biophysical criteria ‘provide a basis for developing a simple and comparable system for future LFA designation’.
Todėl Komisija mano, kad siūlomi kriterijai yra susiję su, inter alia , mažu dirvos derlingumu.
The Commission therefore believes that the proposed criteria do relate to inter alia poor soil productivity.
Be to, pirmiau nurodytame Komisijos komunikate teigiama, kad vietovė laikoma turinčia didelių gamtinių kliūčių (pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 50 straipsnio 3 dalies a punkto reikalavimus), jei didelė dalis jos žemės ūkio naudmenų (ne mažiau kaip 66 %) atitinka mažiausiai vieno lentelėje nurodyto kriterijaus ribinę vertę.
The above cited Commission Communication also stipulates that an area is considered affected by significant natural handicaps (as required by Article 50(3(a) of the Council Regulation (EC) No 1698/2005) if a large part of its utilised agricultural land (at least 66 %) meets at least one of the criteria at the prescribed threshold.
Po minėtų Tarybos išvadų paskelbimo valstybės narės ir Komisija, naudodamosi valstybių narių duomenimis ir ištekliais ir taikydamos 66 % ribinę vertę, toliau stebi, kaip taikomi siūlomi aštuoni biofiziniai kriterijai, kad galėtų nustatyti, ar atskirose valstybėse narėse šie kriterijai ir ši ribinė vertė gali būti taikomi lanksčiai.
Following the above cited Council Conclusions, the Member States and the Commission continue testing of the proposed eight biophysical criteria, using Member States data and resources, and applying the 66 % threshold, in order to establish the feasibility of these criteria and this threshold in individual Member States.
Šia technine procedūra remiamasi rengiant susijusio teisės akto pasiūlymą, kuris įeis į 2011 m. teisės aktų paketą „BŽŪP po 2013 m.“
This technical exercise provides the basis for a related legal proposal which will constitute one of the elements of the ‘CAP post 2013 package’ in 2011.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-4089/2010
Question for written answer P-4089/2010
(2010 m. birželio 7 d.)
(7 June 2010)
Tema: ES makrofinansinė parama Moldovai
Subject: Macro-financial assistance to Moldova
Neaišku, ar žadėtoji ES makrofinansinė parama iš viso bus suteikta.
It is not hard to know whether the macro-financial assistance promised by the EU will finally be given at all.
Planuojant valstybės biudžetą 2010 metams, Moldova buvo numačiusi ir ES paramą, tačiau ji dabar akivaizdžiai vėluoja.
When it planned the State budget for 2010, Moldova had counted on receiving aid from the EU, and now that aid is clearly going to be late arriving.
Laiku negavus žadėtosios ES finansinės paramos, Moldovos biudžete gali pritrūkti pinigų algoms išmokėti kaip tik prieš pat išankstinius parlamento rinkimus.
If the financial assistance promised by the EU is not granted in time, Moldova's budget will perhaps not stretch to paying its salary bill just prior to the early parliamentary elections.
Tuomet kyla rimtas pavojus, kad eurointegracijos šalininkai gali pralaimėti rinkimuose, o Moldovos suartėjimas su ES gali būti atidėtas ilgam.
There is also a serious risk that the parties that favour European integration will lose the elections, which could set back moves to forge closer ties between Moldova and the EU for a long time.
Ar Europos Komisija yra numačiusi sprendimo dėl makrofinansinės paramos Moldovai priėmimo grafiką?
Has the Commission now planned when it will decide on the timetable for approving macro-financial assistance to Moldova?
Kokių veiksmų imasi Europos Komisija, kad paspartintų paramos skyrimą Moldovai?
What measures has it taken to speed up the granting of assistance to Moldova?
(2010 m. liepos 9 d.)
(9 July 2010)
Šis sprendimas bus įgyvendintas, kai tik jį priims Parlamentas ir Taryba.
This decision will be implemented as soon as it is adopted by the Parliament and the Council.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-8433/2010
Question for written answer P-8433/2010
(2010 m. spalio 13 d.)
(13 October 2010)
Tema: Dėl „protų nutekėjimo“ pasekmių mažinimo
Subject: Mitigating the effects of the brain drain
Tačiau ES senbuvėse piktinamasi, kad imigrantai iš naujųjų šalių naudojasi per dešimtmečius susiformavusių gerovės valstybių privalumais.
However, in the old EU Member States, there are complaints that migrants from the new Member States take advantage of welfare state benefits acquired over the course of decades.
Kita vertus, ES naujokės nukenčia, atiduodamos didelę dalį energingiausių, gerą išsilavinimą ar kvalifikaciją įgijusių specialistų turtingesnėms ES senbuvėms.
On the other hand, the new Member States lose a large number of their most dynamic, highly trained or best qualified professionals to the old — and substantially richer — Member States.
Parengti vieną bakalauro laipsnį įgijusį studentą, pavyzdžiui, Lietuvoje vidutiniškai kainuoja apie 7 tūkst. eurų, vieną gydytoją – jau 26 tūkst., lakūną – net 60 tūkst.
For example, it costs an average of EUR 7 000 to train a student up to graduate level in Lithuania, EUR 26 000 to train a doctor and EUR 60 000 to train a pilot.
Esu įsitikinęs, kad ES privalėtų Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo pavyzdžiu sukurti panašų fondą „protų nutekėjimo“ pasekmėms mažinti.
I am convinced that the European Union should set up a fund, along the lines of the European Globalisation Adjustment Fund, which would aim to mitigate the effects of the brain drain.
Specialistus priimančios ES valstybės narės galėtų remti tokį fondą; jo lėšomis šalims, iš kurių minėtieji asmenys atvyksta, būtų kompensuojama nors dalis specialistų rengimo sąnaudų.
The EU Member States that take in these qualified professionals could pay into this fund, which would be used to compensate for at least some of the money spent on training these people by the countries that they leave.
Kaip Europos Komisija vertintų pasiūlymą nustatyti reikalavimą rinkti statistikos duomenis apie darbuotojų migraciją ES valstybėse narėse, kurie tiksliai parodytų migrantų profesiją, išsilavinimą, kvalifikaciją, migracijos šalis ir darbo laiką kitoje šalyje?
What does the Commission think of the proposal to introduce an obligation to collect statistical data on the migration of workers in the EU Member States which would provide specific details on their profession, training, qualifications, country of migration and length of employment in another country?
Remdamasi šiais duomenimis ES galėtų įgyvendinti pirmiau nurodytas arba panašias priemones, kurios padėtų mažinti neigiamas darbuotojų migracijos pasekmes.
On the basis of these data, the European Union could implement the abovementioned — or similar — measures to help mitigate the negative effects of the migration of workers.
Tokią tvarką visų pirma derėtų nustatyti ES vidaus rinkoje.
Such a system should, in the first place, be introduced within the EU internal market.
(2010 m. lapkričio 8 d.)
(8 November 2010)
Darbuotojų judėjimo laisvė prieš 40 metų buvo įtvirtinta Sutartyje (šiuo metu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 45 straipsnis), vėliau, siekiant užtikrinti ES piliečių ir jų šeimos narių teisę darbo tikslais laisvai judėti ir gyventi visoje ES, ji dar labiau įtvirtinta antrinės teisės aktais.
Freedom of movement for workers was enshrined in the Treaty (currently Article 45 of the Treaty on the Functioning of the European Union) 40 years ago and subsequently developed by secondary legislation to guarantee the right of EU citizens and their family members to move and reside freely for work purposes within the EU.
Teisiniu požiūriu laisvas darbuotojų judėjimas yra didelis pasiekimas, tačiau, atsižvelgiant į mažą ES piliečių, pasinaudojusių teise judėti ir gyventi kitoje valstybėje narėje, skaičių, būtina sudaryti geresnes sąlygas naudotis šia teise.
While freedom of movement for workers is a success from a legal point of view, the conditions for its exercise need to be improved, given the small number of EU citizens who have made use of the right to move and live in another Member State.
Kalbant apie ES darbuotojų migrantų statistiką, Europos darbo jėgos tyrime pateikiama informacijos apie kiekvienoje valstybėje narėje dirbančius asmenis, gimusius kitose Europos šalyse.
As regards statistics on EU migrant workers, the European labour force survey provides relevant information on those persons in each Member State's work force who were born in other European countries.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-9323/2010
Question for written answer P-9323/2010
(2010 m. lapkričio 4 d.)
(4 November 2010)
Tema: Dėl Peticijos Nr. 1292/2009 dėl įtarimo, kad dėl Vilniuje planuojamo statyti atliekų deginimo įrenginio pažeidžiami EB aplinkos apsaugą reglamentuojantys teisės aktai
Subject: Petition 1292/2009 on alleged breaches of EC environmental legislation in connection with the planned waste incineration plant in Vilnius
Europos Komisijai, kaip Lietuvos pilietis, esu pateikęs peticiją Nr. 1292/2009 dėl įtarimo, kad dėl Vilniuje planuojamo statyti atliekų deginimo įrenginio pažeidžiami EB aplinkos apsaugą reglamentuojantys teisės aktai.
As a Lithuanian citizen, I sent the Commission Petition 1292/2009 on alleged breaches of EC environmental legislation in connection with the planned waste incineration plant in Vilnius.
Norėjau sužinoti, ar Komisija paprašė Lietuvos valdžios institucijų informacijos, kad galėtų įvertinti, kaip Vilniuje planuojamo statyti atliekų deginimo įrenginio atžvilgiu įgyvendinamos TIPK (2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės), PAV (1985/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių objektų poveikio aplinkai vertinimo) ir Buveinių bei Paukščių direktyvų nuostatos?
Has the Commission asked the Lithuanian authorities for information in order to assess how this planned waste incineration plant in Vilnius complies with the provisions of Directive 2008/1/EC concerning integrated pollution prevention and control (IPPC), Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (EIA), and the Habitats and Birds Directives?
Ar Komisija taip pat paprašė informacijos apie galimą poveikį šios teritorijos gyventojų sveikatai?
Has it also asked for information with regard to the possible effects on the health of citizens in the area?
J. Potočnik atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
Komisija Lietuvos valdžios institucijoms išsiuntė paklausimą, susijusį su gerbiamojo nario peticija; atsakymo laukiama iki 2011 m. sausio 12 d.
The Commission sent a request regarding the Honourable Member's petition to the Lithuanian authorities to which a response is expected before 12 January 2011.
Komisija, gavusi Lietuvos valdžios institucijų atsakymą, informuos peticiją pateikusį gerbiamąjį narį apie tyrimų rezultatus.
The Commission will inform the Honourable Member in the context of the petition, about the result of the inquiries after it receives the reply from the Lithuanian authorities.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-9671/2010
Question for written answer P-9671/2010
(2010 m. lapkričio 24 d.)
(24 November 2010)
Tema: Maisto produktų švaistymas ES
Subject: Food waste in the EU
Jungtinės Tautos praneša, kad daugiau nei pusė pasaulio maisto keliauja į šiukšlyną.
According to the United Nations, more than half the world's food ends up in the rubbish bin.
Lietuvoje kasmet vien prekybos įmonės išmeta apie 4300 tonų maisto produktų, kurių vertė siekia 3 milijonus eurų.
In Lithuania, businesses throw away some 4 300 tonnes of food each year, worth EUR 3 million.
Studijos rodo, kad kasmet išmestam maistui pagaminti sunaudojama ketvirtadalis viso suvartojamo planetos vandens, 50 milijardų litrų naftos.
Studies show that the production of food that is thrown away accounts for a quarter of the total consumption of water on the planet and requires 50 billion litres of oil each year.
Iš tonos išmesto maisto susidaro 4,2 tonos CO 2 išlakų.
The tonnes of discarded food generate 4.2 tonnes of CO 2 emissions.
Maisto, kurį išmetame ES, užtektų visiems pasaulio badaujantiems ir nuo bado mirštantiems žmonėms du kartus pamaitinti.
The food that is thrown away in the EU would be enough to feed the world's hungry, and those dying of hunger, twice over.
Ir pačioje ES šiuo metu 43 mln. jos piliečių patiria skurdo riziką.
In the EU, 43 million citizens are currently at risk of poverty.
Kokių veiksmų imasi EK, kad sumažintų ES valstybėse išmetamo maisto kiekį?
What measures is the Commission taking to reduce the amount of food thrown away in the EU Member States?
Komisijai maisto atliekų klausimas yra labai svarbus tiek etiniu, tiek ir poveikio aplinkai požiūriu.
The Commission is acutely aware of the importance of food wastage, under ethical considerations as well as from its environmental impact.
Todėl ji atliko tyrimą, kuriuo siekiama nustatyti maisto atliekų susidarymo priežastis, jų kiekį ir poveikį aplinkai ir pasiūlyti politikos variantus, kurie padėtų sumažinti maisto atliekas Europos Sąjungoje.
That is why it has carried out a study to identify the causes of food waste, to quantify its amount and environmental impacts, and to propose policy options to reduce food wastage in the EU.
Šis tyrimas neseniai paskelbtas Komisijos svetainėje http://ec.europa.eu/environment/eussd/reports.htm .
This study has been recently published on the Commission's website http://ec.europa.eu/environment/eussd/reports.htm .
Nors daugumą tyrime pateiktų skaičių reikėtų vertinti atsargiai, nes trūksta patikimų duomenų, jame teigiama, kad maisto atliekos ES-27 sudaro iš viso apie 89 mln. tonų.
Although many figures given by the study must be considered cautiously, due to the lack of reliable data available, it suggests that the total amount of food waste in the EU‑27 is about 89 millions tonnes.
Didžioji dalis šių atliekų yra neišvengiamos, nes kai kurios žaliavų, kurios tampa atliekomis, dalys negali būti valgomos, pavyzdžiui, kaulai, oda ir t. t.
Much of this food waste is unavoidable, as some parts of the raw materials constituting food waste can't be eaten, like bones, skins, etc.
Didžioji dalis atliekų susidaro buitiniu lygmeniu – teoriškai laikoma, kad šiame lygmenyje būtų galima išvengti iki 60 proc. maisto atliekų.
A large part of the avoidable waste is generated at households' level, where up to 60 % of the food wastage is considered avoidable in theory.
Šiame lygmenyje maisto atliekas būtų galima smarkiai sumažinti, jei daugiau žinotume ir būtume geriau informuoti.
Food wastage at this level would be greatly reduced through better knowledge and awareness.
Pavyzdžiui, dažnai iškyla nesusipratimų, susijusių su datos nurodymu etiketėje, konkrečiai, neskiriamos „tinka vartoti iki“ ir „suvartoti iki“ datos.
For example there is a frequent misunderstanding of the significance of date labelling, notably confusion between the ‘best before’ and ‘use by’ dates.
Tyrime taip pat siūlomos kelios rekomendacijos dėl vykdomos politikos, įskaitant aiškesnį maisto produktų vartojimo datos nurodymą etiketėje ir namų ūkiams skirtų informavimo kampanijų organizavimą, – Komisija šias rekomendacijas įvertins išsamiau.
The study also considers several policy recommendations, among them the clarification of food date labelling and the launch of awareness campaigns targeted to households, which the Commission will further consider.
Atsakant į gerbiamo nario konkrečius klausimus: vykdant tyrimą įvertintos įvairios privačios iniciatyvos, kuriomis siekiama sumažinti maisto atliekas, taip pat ir maisto perskirstymo programos, kurias gali įgyvendinti pelno siekiančios arba pelno nesiekiančios organizacijos.
With regards to the specific questions raised by the Honourable Member, the study has also inventoried different private initiatives aiming to reduce food wastage, among them food redistribution programmes, which can be driven by ‘for profit’ as well as by non‑profit organisations.
Komisijai šios iniciatyvos yra labai svarbios ir ji ketina jas kiek įmanoma remti.
The Commission pays great attention to these initiatives and intends to favour them as far as possible.
Kadangi iniciatyvos yra labiausiai susijusios su mažmenininkais, Komisija numato pirmiausiai ir netrukus maisto atliekų klausimą aptarti mažmenininkų forume http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm , siekiant skleisti geriausią patirtį, kad maisto atliekų būtų gerokai sumažinta.
As they concern mainly retailers, the Commission foresees, as a first step, to discuss soon the issue of food waste in the Retail Forum http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm with a view of spreading best practices to significantly reduce it.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-000546/2011
Question for written answer P-000546/2011
(2011 m. sausio 27 d.)
(27 January 2011)