natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina ES skatinti naudoti dabartines technologijas, kurias taikant galima veiksmingai sumažinti išmetamo anglies monoksido kiekį; pabrėžia, kad reikia remti ir skatinti taikyti reglamentus, kuriais draudžiama dirbti miškuose vadovaujantis principu „kirsk ir degink“ ir kuriais siekiama nuolat vykdyti griežtą transporto priemonių išmetamųjų dujų kiekio kontrolę, riboti biomasės deginimą ir stebėti metinį elektrinių išmetamų teršalų kiekį; ragina ES skatinti naudoti 16 skirtingų išmetamo anglies monoksido ir metano kiekio mažinimo priemonių, kurios pateiktos JTAP pranešime „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, kad vykdant dialogą su besivystančiomis šalimis ir dirbant, kad būtų išplėsti skirtingi esami regioniniai oro taršos prevencijos susitarimai, remiantis darbais, vykdomais pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, būtų užtikrinta geresnė oro kokybė ir artimiausio laikotarpio laimėjimai klimato srityje;
Calls on the EU to promote existing technology that drastically reduces black carbon emissions; stresses that regulations banning slash-and-burn tactics in forests, enforcing stringent and regular vehicle emissions tests, limiting biomass burning and monitoring the annual emissions of power plants must be supported and encouraged; calls on the EU to promote the 16 different measures to reduce emissions of black carbon and methane that are set out in the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’, with a view to achieving both air quality improvements and near-term climate benefits in its dialogue with developing countries and working towards a broadening of different existing regional air pollution prevention agreements on the basis of the work within the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP);
ragina ES skatinti steigti pasaulines ankstyvo perspėjimo apie potvynius, žemės nuošliaužas ir cunamius sistemas (galbūt globojant JT) ir užtikrinti, kad ši informacija pasiektų labiausiai nutolusias teritorijas ir pažeidžiamiausius besivystančių šalių gyventojų sluoksnius;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
pažymi, kad vykstančios derybos siekiant įtraukti anglies monoksidą į Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Gotenburgo protokolo persvarstymą turėtų būti pavyzdinės ir pabrėžia, kad turi būti imamasi tolesnių veiksmų po to, kai buvo paskelbta JTAP ataskaita „Integruotas anglies monoksido ir troposferos ozono vertinimas“, t.y. turi būti sudarytas pasaulinis veiksmų planas, pagal kurį būtų siekiama sumažinti trumpai išliekančių klimato kaitą sukeliančių teršalų išmetimą;
Points at the on-going negotiations to include black carbon in the revision of the Gothenburg Protocol to the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP) as a model and stresses the need to follow up the UNEP report entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone’ by elaborating a Global Action Plan to reduce the emissions of short-lived climate forcers;
atsižvelgdamas į tarpvalstybinį prieledyninių ežerų potvynių pobūdį, ragina ES skatinti šalių vidaus dialogą, siekiant kurti politiką, skirtą su stichinėmis nelaimėmis susijusioms problemoms spręsti, ir skatinti atitinkamas investicijas, kad būtų galima apsaugoti Hindukušo ir Himalajų kalnų regiono šalis nuo potvynių; ragina kuo skubiau pripažinti, kad tai ne vienos, bet daugelio šalių problema, todėl norint ją spręsti reikalingas daugiašalis požiūris;
Calls on the EU, given the transboundary nature of GLOFs, to foster inter-country dialogues with a view to developing policies that deal with natural disasters and to encourage the appropriate investments to protect the countries of the Hindu Kush-Himalayas region from flooding; urges recognition of the fact that this is not an issue faced by one country but by many and, as such, calls for a multilateral approach in its resolution;
rekomenduoja kuo skubiau steigti Jungtinių Tautų remiamą tarpvalstybinę agentūrą siekiant konkretaus tikslo – keistis turimais duomenimis, spręsti su vandeniu susijusių tarpvalstybinių pavojų problemas ir priežastis bei siūlyti taikyti tinkamas prisitaikymo ir poveikio švelninimo priemones; pabrėžia, kad, jei nebus tokios sprendimus priimančios agentūros, gali paaiškėti, kad ypač svarbios derybos dėl potvynių prevencijos ir jų sušvelninimo tarp konfliktuojančių šalių yra neįmanomos; pabrėžia, kad ledynų regionus, kuriuose dažnai kyla potvyniai, reikia vertinti kaip strategiškai svarbius taškus, suformuojančius sienas tarp tautų, dėl to paveiktosios šalys gali būti linkusios vengti dalytis gyvybiškai svarbia informacija;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
nurodo, kad užtvankų statymo projektai daro poveikį tarptautiniam saugumui; pabrėžia, kad šis poveikis gali būti neigiamas, nes dėl jo gali kilti kaimyninių šalių konfliktai, socialiniai neramumai, gali būti pakenkta aplinkai; tačiau primena, kad energijos ir vandens tiekimo klausimai gali turėti ir teigiamą poveikį, paskatinti kaimyninių valstybių ar regionų dialogą;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
pažymi, kad planuojant užtvankas turėtų būti atliktas vertinimas atsižvelgiant į penkis kriterijus: teisingumą, veiksmingumą, sprendimų priėmimą dalyvaujant visuomenei, tvarumą ir atskaitomybę; dar daugiau, ragina, kad vykstant sprendimų dėl užtvankų priėmimo procesui būtų visiškai atsižvelgiama į žmogaus teises; ypač primena, kad ten, kur projektai turi poveikio autochtoninėms ir gentinėms žmonių grupėms, tokie procesai turi būti vykdomi gavus jų laisvą išankstinį pritarimą, joms suteikus reikiamą informaciją; ragina skaidriai ir dalyvaujant visuomenei, prieš išduodant leidimą užtvankų projektams, parengti nuodugnius poveikio vertinimus, kuriuose būtų išsamiai įvertinta užtvankų projektų aplinkosauginė ir socialinė kaina;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
pabrėžia, kad dėl užtvankų statybos persikelti turėjusiems žmonėms turėjo būti ne tik išmokėtos finansinės kompensacijos, bet ir turėjo būti įsitikinta, kad jie turėtų ilgalaikius pragyvenimo šaltinius;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
ragina visapusiškai, skaidriai ir dalyvaujant visuomenei įvertinti visas galimybes sumažinti potvynių padarinius ir patenkinti vandens ir energijos poreikius, pirmenybę teikiant ekosistemų požiūriu pagrįstiems sprendimams ir siekiant, kad esamos sistemos būtų veiksmingesnės ir tvaresnės;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
ragina ES siekti įgyvendinti lengvai valdomą politiką ir siekti apsisaugoti nuo potvynių; pripažįsta, kad potvynius lemiančios sąlygos nėra statiškos, todėl reikalingas lankstus požiūris; ragina tobulinti potvynių numatymo sistemas, didinti pavienių pastatų atsparumą potvyniams ir kurti kaupimo žemaslėnyje bei aplinkkelių sistemas;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
atsižvelgdamas į JT tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, kurį pasirašiusios visos ES valstybės narės, nurodytus įsipareigojimus, ypač į jo 11 straipsnį dėl teisės į maistą,
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
atsižvelgdamas į 1996 m. vykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl maisto (Romos deklaracijos) tikslą iki 2015 m. badaujančių žmonių skaičių sumažinti perpus,
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos teikiamos humanitarinės pagalbos „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“,
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos „Savanoriškas gaires siekiant remti laipsnišką teisės į tinkamą maistą įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“,
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
atsižvelgdamas į ES žemės politikos gaires, galiojančias nuo 2004 m. lapkričio mėn.,
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. bendrą OECD ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) dokumentą „OECD ir FAO žemės ūkio perspektyvos 2011–2020 m“,
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
atsižvelgdamas į 2003 m. pasirašytą Maputo deklaraciją dėl žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, kurioje Afrikos šalių vyriausybės įsipareigojo mažiausiai 10 proc. savo nacionalinio metinio biudžeto skirti žemės ūkiui,
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
atsižvelgdamas į Pasaulio banko parengtą 2008 m. pasaulio vystymosi ataskaitą „Žemės ūkis vystymosi labui“,
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m.“,
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
atsižvelgdamas į naujausią FAO kas dvejus metus skelbiamą ataskaitą dėl perspektyvų maisto srityje (2011 m. birželio mėn.),
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
atsižvelgdamas į JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą,
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
atsižvelgdamas į FAO 1995 m. atsakingos žuvininkystės kodeksą,
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
atsižvelgdamas į FAO 2010 m. paskelbtą metinę pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės apžvalgą,
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ ( COM(2010)0127 ) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. patvirtintą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl humanitarinės pagalbos maistu ( COM(2010)0126 ) ir į 2010 m. gegužės 10 d. patvirtintas Tarybos išvadas,
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
, į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl augančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse OL C 279E, 2009 11 19, p.
, to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the EU and the developing countries OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
, taip pat į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl kylančių maisto kainų Priimti tekstai, P7_TA(2011)0071 .
, as well as to its resolution of 17 February 2011 on rising food prices Text adopted, P7_TA(2011)0071 .
atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ir pasaulinės maisto saugos OL C 46E, 2010 2 24, p.
having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security OJ C 46 E, 24.2.2010, p.
atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) aukščiausiojo lygio susitikimo ir aprūpinimo maistu OL C 285E, 2010 10 21, p.
having regard to its resolution of 26 November 2009 on the FAO Summit and food security OJ C 285 E, 21.10.2010, p.
atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui ir papildomos oficialios paramos vystymuisi („OPV plius“) koncepcijos OL C 161E, 2011 5 31, p.
having regard to its resolution of 18 May 2010 on the EU Coherence for Development policy and the Official Development Assistance Plus concept OJ C 161 E, 31.5.2011, p.
atsižvelgdamas į aštuonias rekomendacijas G20 šalims, kurias 2011 m. sausio 29 d. paskelbė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais,
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
kadangi, remiantis FAO duomenimis, 2010 m. buvo 925 mln. badaujančių žmonių; kadangi pasaulio mastu 26 proc. jaunesnių nei 5 metų vaikų sveria per mažai, o daugiau nei trečdalis jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirčių siejama su nepakankama mityba; kadangi tik pusė visų besivystančių šalių (62 iš 118) pajėgios įgyvendinti TVT; kadangi pasaulinis ekonomikos nuosmukis, kylančios maisto ir kuro kainos pablogino su maistu susijusią padėtį daugelyje besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, taip iš dalies sustabdydamas paskutinio dešimtmečio pažangą skurdo mažinimo srityje,
whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade's progress on poverty reduction,
kadangi badas ir prasta mityba yra pagrindinės žmonijos mirtingumo priežastys, taip pat didžiausia grėsmė pasaulio taikai ir saugumui,
whereas hunger and malnutrition are the main causes of human mortality and the greatest threats to world peace and security,
kadangi manoma, jog iki 2050 m., kai pasaulio gyventojų skaičius, anot prognozių, sieks 9 mlrd., pasaulinė žemės ūkio produktų paklausa išaugs 70 proc., o ją patenkinti reikės naudojant mažiau vandens ir pesticidų, turint mažiau žemės ūkio paskirties žemės ir taikant tvarius ir ekologiškus žemės ūkio gamybos metodus; kadangi maisto stygius toliau didėja dėl spekuliacijų biržos prekėmis, dirvožemio blogėjimo, vandens trūkumo, klimato kaitos, žemės supirkimo pasaulio mastu ir žemėvaldos stygiaus, ypač atsižvelgiant į skurdžiausias ir pažeidžiamiausias gyventojų grupes, taip pat dėl pasaulinių sėklų monopolių, agrokuro paklausos ir su energetika susijusios politikos,
whereas global demand for agricultural products is expected to increase by 70 % by 2050 which will need to be produced using less water and pesticides, with less agricultural land available and applying sustainable agro-ecological production methods, while the world's population is forecast to reach nine billion by then; whereas food insecurity is further exacerbated by speculation on commodities, land degradation, water scarcity, climate change, global land acquisitions and land tenure insecurity, particularly for the poorest and most vulnerable segments of the population, global seed monopolies, demands for agro-fuels and energy-related policies,
kadangi apskaičiuota, jog 85 proc. pasaulio žuvų išteklių yra arba visiškai išnaudojami, arba per daug naudojami, arba išeikvoti, ir kadangi, remiantis FAO 2010 m. pasaulio žuvininkystės ir akvakultūros būklės vertinimu, priklausomybė nuo žuvų kaip gyvūninių baltymų šaltinio mažas pajamas gaunančiose šalyse, kuriose trūksta maisto, yra mažiausiai 20 proc.,
whereas 85 % of the world's assessed fish stocks are either fully exploited, overexploited or depleted, and whereas the dependency on fish as a source of animal protein in low-income food-deficit countries is at least 20 %, according to FAO's ‘The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010’,
kadangi žemės ūkis darbu ir pragyvenimu aprūpina daugiau negu 70 proc. besivystančių šalių darbo jėgos, daugiausia moterų; kadangi remiantis Pasaulio banko skaičiavimais augimas žemės ūkio sektoriuje dvigubai veiksmingiau padeda mažinti skurdą negu augimas kituose sektoriuose, tačiau taip pat atsižvelgia į tai, kad svarbu investuoti į kaimo ne žemės ūkio sektoriaus augimą ir darbo vietų kūrimą,
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force, mainly women, in developing countries; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors, but having regard also to the importance of investing in rural non-farm sector growth and job creation,
kadangi esama įrodymų, kad pritaikius smulkias ir vidutinio dydžio žemės ūkio sistemas sudaromos galimybės didinti bendrą maisto gamybą; kadangi besivystančių šalių orientavimasis vien tik į gamybą eksportui paprastai turi neigiamų pasekmių, ypač moterims kaip smulkioms ūkininkėms,
whereas evidence shows the potential of small- and medium-scale agricultural systems in increasing overall food production; whereas focusing only on export production in developing countries tends to have negative impacts, especially on women as smallholder farmers,
kadangi privačios nuosavybės apsauga ir teisinės valstybės principai yra pagrindinės sąlygos siekiant didinti privačias investicijas į žemės ūkį,
whereas the defence of private property and the rule of law are basic requisites with a view to raising private investment in agriculture,
kadangi dėl to, jog sunku gauti paskolas ar mikrokreditus norint investuoti į geresnes sėklas, trąšas ir drėkinimo mechanizmus, smulkūs besivystančių šalių ūkininkai susiduria su didelėmis kliūtimis didindami žemės ūkio produkciją; kadangi valstybė atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant tvaraus vystymosi ir kuriant gamybos ir perdirbimo pajėgumus,
whereas owing to lack of access to loans or microcredit for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms, small-scale farmers in developing countries face serious obstacles to increased agricultural output; whereas the state plays a crucial role in sustainable development and in building up production and processing capacities,
kadangi tarptautiniu mastu žemės ūkiui skiriama oficialios paramos vystymuisi (OPV) dalis per pastaruosius tris dešimtmečius labai stipriai sumažėjo,
whereas the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture internationally has fallen dramatically over the last three decades,
kadangi ES greitai sureagavo į 2008 m. maisto krizę, sukurdama maisto priemonę; kadangi sunku išmatuoti tokių priemonių poveikį struktūrinėms bado ir maisto stygiaus priežastims, taip pat poveikį smulkiems ir vidutiniams ūkiams, ypač moterų valdomiems ūkiams, mano, kad tolesnis šios maisto priemonės išplėtimas ar papildomo finansavimo jai skyrimas neturėtų būti automatinis, dėl jo turėtų būti sprendžiama remiantis nepriklausomu finansinių išmokų veiksmingumo gerinant aprūpinimą maistu visose paramą gaunančiose šalyse poveikio vertinimu,
whereas the EU has responded quickly to the 2008 food crisis through the creation of the Food Facility; whereas the impact of such measures on the structural causes of hunger and food insecurity and on small and medium-sized family farms, particularly those run by women, has been difficult to measure, considers that further extension of this Food Facility, or additional allocation of funding to it, should not be automatic, but decided based on an independent impact assessment of the funds disbursements' efficiency in improving food security in all the beneficiary countries,
kadangi nepakankamos mitybos pasekmės, pvz., nepakankamas vaisiaus augimas arba augimo sustojimas per pirmuosius dvejus gyvenimo metus, sukelia nepataisomą žalą, įskaitant mažesnį suaugusiojo ūgį, anksčiau paliekamą mokyklą, mažesnes suaugusiųjų pajamas ir mažesnį gimusių palikuonių svorį, ir nepakankama mityba vis dar turi būti laikoma pagrindine tvaraus vystymosi problema daugelyje pietų šalių,
whereas the consequences of undernutrition, such as poor foetal growth or stunting in the first two years of life, lead to irreversible damage, including shorter adult height, lower attained schooling, reduced adult income and decreased offspring birth weight, must still be seen as a major problem for sustainable development in many countries of the south,
kadangi nuo 2008 m. politiniame lygmenyje vėl skiriama daug dėmesio aprūpinimo maistu klausimui, todėl padaugėjo tarptautinio lygmens iniciatyvų, taigi reikia parengti visapusišką pasaulinę strategiją,
whereas there has been a renewed political emphasis on food security since 2008 which has led to a multiplication of initiatives at the international level, which calls for a comprehensive global strategy,