natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vien per pastaruosius šešis mėnesius ne mažiau kaip 15 Tibeto budistų, daugelis kurių buvo vienuoliai, bandė viešai susideginti ir smarkiai susižalojo ar netgi mirė, siekdami pasaulio visuomenę informuoti apie agresyvią Kinijos politiką Tibeto atžvilgiu ir sukrečiančią padėtį Tibete.
In the last six months alone, no fewer than 15 Tibetan Buddhists, most of whom were monks, have set themselves on fire in public, suffering terrible injury or even dying in the process, to make world public opinion aware of China’s aggressive policy towards Tibet and the dramatic situation there.
Naujausio incidento metu keturiasdešimtmetis vienuolis, vadovavęs našlaičių prieglaudai Darlang vietovėje, bandė susideginti apsiliejęs visą kūną žibalu.
In the most recent incident, a 40-year-old monk who ran an orphanage in Darlang set himself on fire after pouring kerosene over his body.
Tačiau į tokius veiksmus iš nevilties Kinijos valdžios institucijos reagavo nustatydamos viešosios tvarkos apribojimus ir sugriežtindamos kontrolę, o savižudybę ir pasikėsinimą nusižudyti Kinijos valdžios institucijos apibūdino kaip Dalai Lamos pakurstytus terorizmo aktus.
However, faced with such acts of desperation, the Chinese authorities have responded by imposing police restrictions and tightening controls, while suicide and attempted suicide have been defined by the Chinese authorities as acts of terrorism instigated by the Dalai Lama.
Be griežtų policijos priemonių, Kinijos valdžios institucijos paspartino privalomas „patriotinio perauklėjimo“ programas vienuoliams, t. y. priverstinai mokoma Kinijos istorijos siekiant išnaikinti Tibeto kultūrą ir religinę tapatybę.
In addition to a police crack-down, the Chinese authorities have stepped up mandatory ‘patriotic re-education’ programmes for monks, i.e. coercive indoctrination of Chinese history in order to eradicate Tibetan cultural and religious identity.
Todėl ar galėtų Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja atsakyti į šiuos klausimus: 1.
Accordingly, will the Vice-President/High Representative say: 1.
Kaip ji ketina spręsti ilgai besitęsiančią pasikartojančių žmogaus teisių pažeidimų Tibete problemą? 2.
how she intends to tackle the long-standing issue of repeated violations of human rights in Tibet; 2.
Kokių veiksmų galima imtis Tibeto gyventojų naudai siekiant apginti jų išraiškos laisvę? 3.
what action can be taken on behalf of the Tibetan people to protect its freedom of expression? 3.
Kokių veiksmų galima imtis siekiant užtikrinti, kad Kinija laikytųsi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos? 4.
what action can be taken to ensure that China complies with the Universal Declaration of Human Rights? 4.
Kokia yra ES, Kinijos ir Tibeto santykių padėtis? 5.
what the state of EU‑China-Tibet relations is? 5.
Ar yra ES programų, kuriomis būtų remiami Tibeto gyventojai?
whether there are EU programmes in support of the Tibetan people?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000937/2012
Question for written answer E-000937/2012
(2012 m. vasario 3 d.)
(3 February 2012)
Tema: Jaunų verslininkų rėmimas
Subject: Support for young entrepreneurs
Siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio Baltijos jūros regiono augimo, būtina jaunimo įtrauktis ir užimtumo didinimas.
In order to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the Baltic Sea Region, we must involve young people and increase employment.
Sėkminga integracija į darbo rinką, didesnis jaunų žmonių judumas yra svarbūs veiksniai, padedantys išlaisvinti jų potencialą.
Successful integration into the labour market and enhanced mobility are important factors helping to unlock their potential.
Puoselėjant verslumu grindžiamą mąstyseną reikia skatinti jaunimo domėjimąsi verslu ir norą siekti verslininko karjeros.
In order to foster an entrepreneurial mindset we need to encourage young people’s interest in business and the desire to pursue a career in business.
Jauniems žmonėms reikėtų suteikti daugiau galimybių įgyti verslininkystės patirties ir atitinkamai juos remti.
Young people should be given more opportunities to acquire entrepreneurial experience and should be supported accordingly.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos antrojo ramsčio projektų numatyta: „Remti jaunus verslininkus“.
One of the projects of the second pillar of the strategy for the Baltic Sea Region makes provision for: ‘Support for Young Entrepreneurs’.
Noriu paklaust Komisijos, kokiomis priemonėmis skatinamas didesnis jaunų verslininkų judumas ir tarpvalstybiniai jaunų verslininkų tinklai?
I would like to ask the Commission what methods are being used to promote greater mobility among young entrepreneurs and cross-border networks for young entrepreneurs?
Kokios iniciatyvos šiuo metu pradėtos, siekiant skatinti jaunimo verslumą?
What initiatives have currently been taken to encourage enterprise among young people?
Kiek lėšų reikalinga ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding is required, and how much funding has already been allocated to the implementation of this project?
(2012 m. kovo 13 d.)
(13 March 2012)
Programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“ skatinamas verslininkų judumas ir tarpvalstybiniai ryšiai bei Europos įmonių internacionalizacija.
The Erasmus for Young Entrepreneurs programme promotes mobility and cross-border networking among entrepreneurs and the internationalisation of European enterprises.
Siekiant, kad nauji ar būsimi verslininkai įgytų įgūdžių sėkmingai įkurti, vystyti ir valdyti smulkų verslą, jiems suteikiama galimybė 1–6 mėn. dirbti kartu su patyrusiais verslininkais kitoje valstybėje narėje.
New or would-be entrepreneurs can work alongside experienced ones for a period of one to six months in another Member State to acquire skills necessary to successfully start, grow and manage a small business.
Paraiškas dalyvauti programoje pateikė apie 4 500 verslininkų, iš kurių daugiau nei 450 – iš Baltijos jūros regiono šalių.
Some 4 500 entrepreneurs have applied to the programme, including over 450 from the Baltic Sea Region.
Šiuo metu šiame regione vykdoma apie 200 mainų, o bendras mainų skaičius siekia 950.
Around 200 exchanges have been established from this region so far, out of 950 exchanges overall.
Programą įgyvendina verslininkus skatinančios ir remiančios verslo paramos organizacijos iš visų Baltijos jūros regionui priklausančių valstybių narių.
Business support organisations from all Baltic Sea Region Member States are currently implementing the programme through promotion and supporting entrepreneurs.
Pagal ES Baltijos jūros regiono strategiją už jaunųjų verslininkų paramos projektą atsakinga Danijos verslo tarnyba (angl.
In the EU Strategy for the Baltic Sea Region, the Danish Business Authority is responsible for a project to ‘promote young entrepreneurs’.
Tolesnė veikla, priskirta aštuntajai prioritetinei sričiai („Smulkiojo verslo akto Europai įgyvendinimas“), vykdoma prižiūrint Danijai ir Vokietijai.
Follow-up is taking place within Priority Area 8 ‘implementing the Small Business Act for Europe’ under the responsibility of Denmark and Germany.
Pagal atvirąjį koordinavimo metodą švietimo ir mokymo srityje įsteigta verslumo ugdymo darbo grupė.
Under the Open Method of Coordination in the field of Education and Training, a Working Group on Entrepreneurship Education has been established.
Įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ iniciatyvą „Judus jaunimas“ aktyviau remiamas jaunimo verslumas – didinamas judumas pagal Erasmus užimtumo programą, skatinamas verslumo mokymas Europos inovacijos ir technologijos institute ir aktyvesnis jaunų tyrėjų dalyvavimas versle pagal programą „Marie Curie“.
Via the ‘Youth on the Move’ Europe 2020 initiative, support to youth entrepreneurship has been reinforced by increasing Erasmus work placement mobility, promoting entrepreneurship education by the European Institute of Innovation & Technology and enhancing business participation of young researchers through the Marie Curie Programme.
Siekiant skatinti jaunimo užimtumą ir verslumą taip pat siūlomas finansavimas pagal Mokymosi visą gyvenimą programą.
The Lifelong Learning Programme also offers funding to promote employability and entrepreneurship among young people.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000938/2012
Question for written answer E-000938/2012
Tema: Naujos verslo perspektyvos ir bendradarbiavimas aplinkosaugos technologijų srityje
Subject: New commercial prospects and cooperation in the field of environmental technologies
Susirūpinimas aplinkosauga ir augantis visuomenės spaudimas keičia verslo sąlygas visame pasaulyje.
Concern for the environment and growing public pressure are changing the conditions for business throughout the world.
Įmonėms, kurių veikla pagrįsta aplinką tausojančiais principais, atsiveria naujos verslo galimybės.
New business opportunities are opening up for companies whose activities are based on consideration for the environment.
Tai lemia vartotojų prioritetų teikimas gaminiams, mažai žalingiems aplinkai ir sveikatai, ir investuotojų ir partnerių reikalavimai.
This is down to consumers giving priority to products that are less harmful to the environment and to health, as well as the demands of investors and partners.
Aplinkosaugos technologijos gali suteikti teigiamą impulsą ekonominei ir socialinei pažangai.
Environmental technologies can give a positive boost to economic and social progress.
Būtina skatinti ir sudaryti sąlygas mažoms ir vidutinėms įmonėms puoselėti tvarią plėtrą aplinkosaugos technologijų srityje, kaip vieną iš Baltijos jūros regiono augimo ir konkurencingumo aspektų.
It is essential to encourage and enable small and medium-sized enterprises to foster sustainable development in the field of environmental technologies, as one of the aspects of growth and competitiveness in the Baltic Sea Region.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos antrojo ramsčio projektų numatyta: „Siekti atverti naujas verslo perspektyvas, stiprinti bendradarbiavimą aplinkosauginių technologijų srityje“.
One of the main projects of the second pillar of the strategy for the Baltic Sea Region makes provision for: ‘The opening up of new business prospects and the enhancement of cooperation in the field of environmental technologies’.
Noriu paklausti Komisijos, kokiomis priemonėmis siekiama stiprinti bendradarbiavimą aplinkosaugos technologijų sektoriaus mažose ir vidutinėse įmonėse?
I wish to ask the Commission how cooperation in small and medium-sized enterprises in the environmental technologies sector is to be enhanced?
Kiek lėšų reikėtų ir kiek šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What funds are required, and what funds are currently allocated to implement this project?
(2012 m. kovo 19 d.)
(19 March 2012)
Veikla, kuria siekiama sustiprinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) bendradarbiavimą aplinkosauginių technologijų srityje, iš esmės vykdoma įgyvendinant pavyzdinį projektą „Glaudesnis bendradarbiavimas aplinkosauginių technologijų srityje siekiant atverti naujų verslo perspektyvų“.
The work to deepen the cooperation between small and medium-sized enterprises (SMEs) in the field of environmental technology is mainly done through the Flagship Project ‘Develop deeper cooperation on environmental technology to create new business opportunities’.
Šiam projektui vadovauja Lenkijos mokslo ir aukštojo mokslo ministerija.
The project is led by the Polish Ministry for Science and Higher Education.
Baltijos jūros regiono šalių aplinkosaugos srities MVĮ remti taip pat parengti trys mažesni projektai.
Three sub-projects have been developed that share the aim of supporting Baltic Sea Region SMEs in the environmental sector.
Jais sukuriama tvirta žinių ir technologijų kritinė masė bei nustatomi bendri veiksmai, kuriais siekiama skatinti eksportą.
These create a strong critical mass in knowledge and technology, and joint actions with respect to export promotion.
Šiuose projektuose, kuriems įgyvendinti siekiama gauti 8 mln.
These projects seek to obtain EUR 8 million of co-financing.
EUR bendro finansavimo lėšų, dalyvauja partneriai iš visų Baltijos jūros regiono valstybių narių Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija. .
A project that has already received funding is the ‘Sustainable Production Through Innovation in Small and Medium-sized Enterprises’.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000939/2012
Question for written answer E-000939/2012
Tema: Mažų ir vidutinių įmonių inovacinė tvari gamyba
Subject: Stable innovative production in small and medium enterprises
Šiandien dauguma įmonių patiria nuolat stiprėjantį konkurencinį spaudimą.
The majority of companies today are experiencing constantly strengthening competitive pressure.
Konkurencijos stiprėjimas vyksta dėl globalinės ekonomikos poveikio ir greitos technologijų plėtros.
Strengthening of competition occurs because of the effect of the global economy and rapid technological development.
Kuriant novatorišką Baltijos jūros regioną svarbu, kad būtų didinamas inovatyvių idėjų ir verslumo potencialas.
It is important when creating an innovative Baltic Sea Region to increase the potential of innovative ideas and entrepreneurship.
Inovacijos, naujos technologijos versle bei tvarūs gamybos procesai gali paspartinti viso makroregiono ūkio plėtrą ir užtikrinti greitesnį ekonomikos kilimą.
Innovation, new technologies in commerce and stable production processes can accelerate economic development throughout the whole macroregion, and can support more rapid economic recovery.
Baltijos jūros regiono konkurencingumas tiesiogiai priklauso nuo regiono įmonių inovatyvumo augimo.
The competitiveness of the Baltic Sea Region directly depends on growth in the potential for innovation among the enterprises of the Region.
Inovacijos leidžia pasiekti aukštą gaminių kokybę, sukuria papildomą pridėtinę vertę ir yra ekonominės plėtros garantas.
Innovation facilitates the attainment of high product quality it creates additional value and is a guarantor of economic development.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos antrojo ramsčio projektų numatyta: „Įgyvendinti mažų ir vidutinių įmonių inovacinės tvarios gamybos projektą“.
One of the Baltic Sea Region Strategy second pillar projects makes provision for: ‘A Project for the Implementation of Stable Innovative Production in Small and Medium Enterprises.’
Noriu paklausti Komisijos, kokiomis priemonėmis siekiama didinti mažų ir vidutinių įmonių inovacinius pajėgumus ir pagerinti tvarios gamybos procesus?
I would like to ask the Commission by what means it is intended to increase the innovative capacities of small and medium enterprises and to improve the stability of the production process?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
Which countries are participating in the implementation of this Project?
(2012 m. kovo 16 d.)
(16 March 2012)
ES Baltijos jūros regiono strategija skatinamos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijos tvariai gamybai.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region promotes sustainable production through innovation in small and medium-sized enterprises (SMEs).
Tiksliau tariant, šis uždavinys sprendžiamas aštuntojoje prioritetinėje srityje „Smulkiojo verslo akto įgyvendinimas“ Europos „Smulkiojo verslo aktas“ ir jo apžvalga – tai ES ir valstybių narių MVĮ politikos sistema (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm). .
More precisely, priority area 8 on ‘Implementing the Small Business Act’ The ‘Small Business Act’ for Europe and its review are the SME policy framework for the EU and its Member States: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm addresses this challenge.
Projekte „Mažųjų ir vidutinių įmonių inovacijos tvariai gamybai“, kuriuo siekiama skatinti MVĮ gebėjimus diegti esamas ekologines inovacijas, dalyvauja svarbiausios ekologinių inovacijų srities organizacijos iš Danijos, Švedijos, Suomijos, Estijos, Lietuvos, Lenkijos ir Vokietijos.
The project SPIN (Sustainable Production through Innovation in Small and Medium-sized Enterprises) brings together key institutions for eco-innovations from Denmark, Sweden, Finland, Estonia, Lithuania, Poland and Germany and aims precisely at supporting SMEs' capacity to implement existing eco-innovations.
Šį projektą sudaro trys veiklos sritys, kuriose siekiama pagerinti tvarių inovacijų diegimo sąlygas: 1) didinti MVĮ informuotumą ir kompetenciją; 2) suteikti galimybę gauti finansavimą tvarių inovacijų diegimui; 3) skatinti rinkos pokyčius ir tvarių inovacijų taikymą.
This project consists of three activity areas to improve the conditions for sustainable innovation: 1) increase awareness and competences of SMEs; 2) access to finance for sustainable innovations; 3) support market transformation and the uptake of sustainable innovations.
Šios veiklos sritys remiamos 14 projekto „Mažųjų ir vidutinių įmonių inovacijos tvariai gamybai“ strateginių veiksmų.
Fourteen SPIN Strategic Actions support these activities.
Pirmaisiais projekto veiksmais orientuojamasi į tai, kaip susieti 200 išskirtinę svarbą ekologinių inovacijų srityje turinčių regiono organizacijų, sukurti inovacijų duomenų bazę, kurioje būtų per 500 gerosios patirties pavyzdžių, ir sustiprinti ekologinių inovacijų vaidmenį regiono politikos darbotvarkėje.
The project's first actions focus on connecting 200 outstanding institutions in the field of eco-innovations in the Region; developing an innovation database listing over 500 good practice examples; and enhancing the presence of eco-innovations on the policy agenda in the Region.
Šiuo atžvilgiu svarbus tiesioginės informacijos šaltinis yra projekto svetainė www.spin-project.eu.
In that respect, the project's website (www.spin-project.eu) is an important source of first-hand information.
Projekto „Mažųjų ir vidutinių įmonių inovacijos tvariai gamybai“ partneriai atliko tyrimus dalyvaujančiose šalyse apie kliūtis ir paskatas diegti inovacijas tvariai gamybai.
The SPIN project partners have conducted studies in participating countries on barriers and incentives for innovations in sustainable production.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000940/2012
Question for written answer E-000940/2012
Tema: Žaliųjų viešųjų pirkimų tinklas
Subject: The Green Public Procurement Network
Didelį susirūpinimą Baltijos jūros regione kelia blogėjanti aplinkos būklė – neracionalus gamtos išteklių naudojimas, pramonės įmonių keliama tarša.
Great concern is generated in the Baltic Sea Region by the worsening state of the environment: through imprudent use of natural resources and through the pollution generated by industrial enterprises.
Norint pasiekti esminių pokyčių gerinant aplinkos kokybę, reikia visuminio požiūrio, kuris apimtų visas žmogaus veiklos sritis.
In order to achieve fundamental change in improving the quality of the environment, an all-embracing approach is required, one which takes in all areas of human activity.
Viena iš priemonių yra žalieji viešieji pirkimai.
One of the means (of achieving this) is through Green Public Procurements.
Jie įgauna vis didesnę reikšmę, ypač kovojant su klimato kaita ir kuriant pažangią Baltijos jūros ekonomiką.
These are acquiring an ever greater significance, especially in combating global warming and in creating a successful Baltic Sea economy.
Tačiau daugelyje regiono šalių dar nepakankamai gerai vykdomi šie pirkimai.
However, in many of the countries of the Region these procurements are not sufficiently well implemented.
Valstybių pastangos turėtų būti efektyviau koordinuojamos.
The efforts of the state must be more effectively coordinated.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokia pažanga pasiekta kuriant žaliųjų viešųjų pirkimų tinklą, kuriame dalijamasi gerąja praktika ir patirtimi?
Can the Commission supply any information as to what success has been achieved in establishing a Green Public Procurement Network, in which good practice and expertise is shared?
Kas pasiekta steigiant ryšių centrus, skirtus žinių gilinimui ir informacijos sklaidai, visose Baltijos jūros regiono valstybėse narėse?
What has been achievements have there been in setting up regional centres dedicated to enhancing knowledge and distributing information in all the member countries of the Baltic Sea Region?
(2012 m. kovo 14 d.)
(14 March 2012)
Komisija, siekdama, kad visose valstybėse narėse būtų aktyviau vykdomi žalieji viešieji pirkimai (ŽVP), jau paskelbė 19 prioritetinių produktų grupių bendruosius kriterijus.
In order to increase the uptake of Green Public Procurement (GPP) in all Member States, the Commission has, to date, published common criteria for 19 priority product groups.
Be to, 2009–2010 m. ji organizavo mokymo kursus pirkėjams 19 valstybių narių, įskaitant keturias naujas Baltijos jūros regiono valstybes nares.
Furthermore, in 2009-2010, it organised training events for procurers in 19 Member States, including the four new Member States of the Baltic Sea Region.
Komunikate pabrėžiama, kad pareigūnai, atsakingi už viešųjų pirkimų organizavimą, galėtų būti mokomi ir informuojami įgyvendinant regioninę politiką.
The communication underlines that regional policy can help tackle the challenge of training and informing officials in charge of public purchasing.
Įgyvendindama ES Baltijos jūros regiono strategijos veiksmus Baltijos jūros regione, Komisija sukūrė ŽVP tinklą, kad būtų galima keistis patirtimi ir skatinti žinių kaupimą ir sklaidą per svarbiausius valstybių narių viešųjų pirkimų organizavimo centrus.
As regards the Baltic Sea Region, the Commission has established a GPP network within the EU Strategy for the Baltic Sea Region in order to exchange experiences and to promote knowledge gathering and dissemination of information through focal points in the Member States.
Tinkle, kuris veikia nuo 2010 m., dalyvauja aštuonių šalių atstovai.
The network includes participants from eight countries and started its activities in 2010.
Jau įvyko trys susitikimai, kuriuose buvo pristatyta ir aptarta geroji patirtis ir konkrečių projektų idėjos.
Three meetings have taken place so far where good practice and ideas for specific projects have been presented and discussed.
Be to, tinklo dalyviai pradėjo specialų Baltijos jūros regiono programos finansuojamą projektą „Žaliųjų pirkimų pajėgumų kūrimas ir įgyvendinimas Baltijos jūros regione“.
The network has, moreover, initiated a specific project ‘Green Public Procurement capacity building and implementation in the Baltic Sea Region’, funded by the Baltic Sea Region Programme.
Įgyvendinant 2011 m. rugsėjo mėn. pradėtą dvejų metų projektą, bus sukurta ŽVP pajėgumų kūrimo viešųjų pirkimų institucijose programa, pagrįsta Danijos, Norvegijos, Švedijos, Suomijos ir Vokietijos viešųjų pirkimų organizacijų bendrąja mokomąja medžiaga ir viešųjų pirkimų veiksmais.
The two-year project, initiated in September 2011, will establish a capacity building programme on GPP within procurement institutions, based on common training materials and purchasing actions of procurement organisations in Denmark, Norway, Sweden, Finland and Germany.
Veiklą stebi asocijuotieji nariai iš Estijos, Lietuvos ir Lenkijos.
The activities are followed by associate partners in Estonia, Lithuania and Poland.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-001123/2012
Question for written answer E-001123/2012
(2012 m. vasario 8 d.)
(8 February 2012)
Tema: Aktas dėl lenkų tautybės asmenų kortelės
Subject: Act on the Polish Ethnicity Card
Komisija ėmėsi labai aktyvių ir teigiamų veiksmų siekdama suderinti Vengrijos „Statuso įstatymą“ su ES acquis .
The Commission played a very active and positive role in bringing the Hungarian ‘Status Law’ into line with the EU acquis .
Akto taikymo sritis apima daugiau nei vien kultūros ir švietimo klausimus – juo kortelės turėtojams suteikiamos socialinės ir ekonominės privilegijos, kaip antai lygios teisės verslininkams, vizų išdavimo supaprastinimas ir galimybė patekti į darbo rinką kilmės šalyje.
The act’s scope goes beyond purely cultural and educational matters, offering socioeconomic privileges to holders of the card, such as equal rights for entrepreneurs, visa facilitation and access to the labour market in the kin country.