natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Universalios paskirties maži laivai be variklio – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų, be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis).
APolyvalent small-scale vessels without engine - All vessels less than 12 metres in length (LOA) without an engine (wind or propulsion).
Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis mažesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai, su varikliu.
BPolyvalent small-scale vessels with engine less than 6 m - All vessels under 6 metres in length (LOA) with engine.
Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis 6–12metrų, – visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.
CPolyvalent small-scale vessels with engine between 6 and 12 metres - All vessels between 6 and 12 metres in length (LOA) with engine, that use different gears during the year without clear predominance of one of them or that use a gear not considered in this classification.
Traleriai, kurių ilgis mažesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.
DTrawlers less than 12 m - All vessels less than 12 metres in length (LOA) allocating more than 50 percent of their effort operating with a demersal trawl.
Traleriai, kurių ilgis 12–24 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.
ETrawlers between 12 and 24 m - All vessels, between 12 and 24 metres in length (LOA) allocating more than 50 percent of their effort operating with a demersal trawl.
Traleriai, kurių ilgis didesnis nei 24 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.
FTrawlers longer than 24 m - All vessels over 24 metres in length (LOA), allocating more than 50 percent of their effort operating with a demersal trawl.
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis 6–12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais.
GPurse Seiners between 6 and 12 m - All vessels between 6 and 12 m in length (LOA), allocating more than 50 percent of their effort operating with a purse seine.
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus.
HPurse Seiners longer than 12 m - All vessels over 12 m in length (LOA), allocating more than 50 percent of their effort operating with a purse seine, excluding those using a tuna seine during any time of the year.
Ūdomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis.
ILong liners longer than 6 m - All vessels over 6 m in length (LOA), allocating more than 50 percent of their effort operating with a long line.
Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais.
JPelagic Trawlers longer than 6 m - All vessels over 6 m in length (LOA), allocating more than 50 percent of their effort operating with a pelagic trawl.
Tunų žvejybos seineriai – visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku.
KTuna Seiners - All vessels operating with a Tuna Seine for any length of time during the year.
Universalios paskirties laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.
All vessels over 12 metres in length (LOA), that use different gears during the year without clear predominance of one of them or that use a gear not considered in this classification.
Visas skiltis galima naudoti duomenims rinkti.
Note: All the cells are open for collecting information.
Laikoma, kad pirmiau pateiktos lentelės skiltims, kurios paliktos tuščios, priskirtinų laivų skaičius tikriausiai nedidelis.
The cells left blank in the above table are considered as unlikely to have a significant population.
Tačiau prireikus rekomenduojama sujungti tuščiai skilčiai priskirtinus duomenis su tinkamiausiai gretimai mėlyna spalva pažymėtai skilčiai priskirtinais duomenimis.
However, if necessary, it is advisable to merge the information of a ‘blank cell’ with the most appropriate neighbouring ‘blue cell’
B)Žvejybos pastangų Daroma nuoroda į nominaliąsias žvejybos pastangas.
B)Table on fishing effort It refers to nominal effort.
Skaičius ir matmenys
Number and dimension
Nominaliosios žvejybos pastangos
Nominal Effort
Turėtų būti daroma nuoroda į konkretų rajoną (nurodant plotą), kad būtų galima įvertinti žvejybos intensyvumą (pastangos/km2) ir palyginti žvejybos pastangas pagal vejojamas populiacijas.
Should be referred to a particular area (indicating the surface) to estimate fishing intensity (effort • km2) and to relate the effort to exploited communities.
Dragos (moliuskams žvejoti)
Dredge (for molluscs)
Žiočių anga, žiočių plotis
Open mouth, width of mouth
Žvejybos laikas
Time fishing
Dugno plotas, kuriame žvejota dragomis Žvejybos pastangų priemonės, kurios nėra susietos su konkrečiu laiku vykdyta veikla, turėtų būti nurodomos pagal laikotarpį (t. y. pagal metus).
Dredged bottom surface The effort measures that do not include a time activity should be referred to a period of time (i.e. by year).
Tralas (įskaitant dragas, kuriomis žvejojamos plekšniažuvės)
Trawl (including dredges for flatfishes)
Tralo tipas (pelaginis, dugninis)
Type of trawl (pelagic, bottom)
GT ir (arba) GTR
GT and/or GRT
Tinklinio audeklo akių dydis
Mesh size
Tinklo dydis (žiočių plotis)
Size of the net (width of mouth)
Gaubiamasis tinklas
Purse seine
Tinklo ilgis ir plotis
Length and drop of the net
Apšvietimo galia
Light power
Mažų laivų skaičius
Number of small boats
Paieškos laikas
Search time
GT * kiek kartų statyti tinklai14
GT * Fishing sets
Tinklo ilgis *
Length of the net *
Kiek kartų statyti tinklai
fishing sets
Tinklo tipas (pvz., sieninis tinklas,
Type of net (e.g.trammel net,
Tinklo ilgis (reglamentuojamas)
Net length (used in regulations)
Tinklo plotas
Net surface
Tinklo ilgis ir plotis
Net length and drop
Tinklo ilgis * dienos
Net length * days
Kabliukų skaičius
Number of hooks
Ūdų skaičius
Number of longline
Ūdų skaičius
longline unit
Kabliukų skaičius * dienos
Number of hooks * days
Gaudyklių skaičius * dienos
Number of traps * days
atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir į 2009 m. gruodžio 11 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,
having regard to the conclusions of the European Council of 17 June 2010 and the conclusions of the European Council of 11 December 2009,
atsižvelgdamas į Belgijos pirmininkavimo ES programą, ypač pasiūlymus dėl novatoriško finansavimo,
having regard to the Belgian Presidency's programme, in particular the proposals on innovative financing,
atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas) Priimti tekstai, P7_TA(2010)0056 .
having regard to its resolution of 10 March 2010 on financial transaction taxes – making them work Texts adopted, P7_TA(2010)0056 .
atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės Priimti tekstai, P7_TA(2010)0376 .
having regard to its resolution of 20 October 2010 on the Financial, Economic and Social Crisis Texts adopted, P7_TA(2010)0376 .
atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos priežiūros institucijų Priimti tekstai, P7_TA(2010)0336 .
having regard to its resolution of 22 September 2010 on European Supervisory Authorities Texts adopted, P7_TA(2010)0336 .
ir ypač į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos Priimti tekstai, P7_TA(2010)0334 .
and, specifically, its resolutions of 22 September 2010 on the European Insurance and Occupational Pensions Authority Texts adopted, P7_TA(2010)0334 .
, į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos bankininkystės institucijos Priimti tekstai, P7_TA(2010)0337 .
, of 22 September 2010 on the European Banking Authority Texts adopted, P7_TA(2010)0337 .
, į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos Priimti tekstai, P7_TA(2010)0339 .
, of 22 September 2010 on the European Securities and Markets Authority Texts adopted, P7_TA(2010)0339 .
ir į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo Priimti tekstai, P7_TA(2010)0335 .
, and of 22 September 2010 on macro-prudential oversight of the financial system and establishment of a European Systemic Risk Board Texts adopted, P7_TA(2010)0335 .
atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis ( SEC(2010)0409 ) ir į Komisijos komunikatą dėl Finansų sektoriaus apmokestinimo ( COM(2010)0549 ), taip pat į Komisijos tarnybų lydimąjį darbo dokumentą ( SEC(2010)1166 ),
having regard to the Commission staff working document on innovative financing at a global and European level ( SEC(2010)0409 ) and the Commission Communication on the taxation of the financial sector ( COM(2010)0549 ), along with the accompanying staff working document ( SEC(2010)1166 ),
atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų ( COM(2010)0484 ),
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (COM(2010) 0484),
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Bankų problemų sprendimo fondų ( COM(2010)0254 ),
having regard to the Commission Communication on Bank Resolution Funds (COM (2010)0254),
atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) profesinių sąjungų patariamojo komiteto 2010 m. vasario 15 d. dokumentą Finansinių sandorių mokesčių parametrai ir EBPO bendrų viešųjų gėrybių išteklių trūkumas 2010–2020 m.„,
having regard to the OECD Trade Union Advisory Committee paper entitled ‘The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020’ of 15 February 2010,
atsižvelgdamas į asociacijos „Notre Europe“ tyrimą „Vis mažiau anglies dioksido išmetanti Sąjunga?
having regard to the Notre Europe study entitled ‘An ever less carbonated Union?
Siekiant geresnio Europos apmokestinimo kovojant su klimato kaita“,
Towards a better European Taxation against climate change’,
atsižvelgdamas į Vadovaujančios grupės novatoriško vystymosi finansavimo klausimu pareiškimą, parengtą 2010 m. sausio mėn. vykusio Santjago septintojo plenarinio posėdžio metu,
having regard to the Declaration issued at the Seventh Plenary Meeting of the Leading Group on Innovative Financing for Development held in Santiago in January 2010,
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones ( A7-0036/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0036/2011 ),
kadangi precedento neturinti 2007 m. pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė atskleidė didelius pasaulinės finansų sistemos reguliavimo ir priežiūros sistemos veikimo trūkumus, kurie gali būti apibūdinti kaip nereguliuojamų finansų rinkų, per daug sudėtingų produktų ir neskaidrių jurisdikcijų derinys; kadangi Europai reikalingos skaidresnės ir veiksmingesnės finansų rinkos,
whereas the unprecedented global financial and economic crisis in 2007 revealed significant dysfunctions in the regulatory and supervisory framework of the global financial system, which can be described as the combination of unregulated financial markets, overly complex products and non-transparent jurisdictions; whereas Europe needs more transparent and efficient financial markets,
kadangi laisvos rinkos yra gerovės kūrimo visame pasaulyje pagrindas ir kadangi rinkos ekonomika ir laisva prekyba padeda kurti gerovę ir išbristi žmonėms iš skurdo,
whereas free markets are the foundation of wealth creation worldwide, and whereas market economies and free trade create wealth and lift people out of poverty,
kadangi neįtikėtinas finansinių sandorių apimties didėjimas pasaulinėje ekonomikoje per pastarąjį dešimtmetį – 2007 m. jų kiekis buvo 73,5 kartus didesnis negu nominalus pasaulio BVP, daugiausiai dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų bumo – rodo didėjantį finansinių sandorių ir tikrosios ekonomikos poreikių atotrūkį,
whereas the spectacular rise in the volume of financial transactions in the global economy within the last decade – a volume which in 2007 reached a level 73.5 times higher than nominal world GDP, mainly owing to the boom on the derivatives market - illustrates the growing disconnection between financial transactions and the needs of the real economy,
kadangi įmonių, vyriausybių ir asmenų galimybė skolintis ir skolinti vienas kitam yra labai svarbus pasaulio ekonomikos faktorius; kadangi finansų krizė pateikė netinkamų tarptautinės kapitalo rinkos savybių pavyzdžių; kadangi todėl būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai,
whereas the ability of businesses, governments and individuals to borrow and lend to one another is a crucial factor for the global economy; whereas the financial crisis has provided examples of unfortunate features of the international capital market; whereas for that reason it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help to preserve financial stability and the need to maintain banks' ability to provide credit to the economy,
kadangi pagrindines krizės išlaidas prisiėmė mokesčių mokėtojai, kurių pinigus daugelio pasaulio šalių vyriausybės panaudojo privačių bankų ir kitų finansų įstaigų gelbėjimui; kadangi dažnėja reikalavimų, kad finansų institucijos ir suinteresuoti subjektai, kurie daugelį metų gaudavo perviršinę akcijų grąžą bei pernelyg dideles metines premijų išmokas ir kuriems atitekdavo didžiausia pasaulio įmonių pelnų dalis, sąžiningai prisidėtų prie išlaidų padengimo;
whereas the main costs of the crisis have been borne thus far by taxpayers, whose money governments in many parts of the world have used to bail out private banks and other financial institutions; whereas there are growing calls for financial institutions and stakeholders, which have enjoyed years of excessive returns on equities and excessive annual bonus payouts and accounted for the majority of global corporate profits, to contribute their fair share to meeting the costs,
kadangi ES ypač dėl finansinės pagalbos išlaidų pablogėjo padėtis ir jos paspartino fiskalinės ir skolos krizės, kuri netikėtai tapo našta viešajam biudžetui ir sukėlė rimtą pavojų darbo vietų, gerovės valstybės kūrimui ir klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui, pradžią,
whereas in the EU in particular the cost of the bail-outs has worsened and accelerated the onset of a fiscal and debt crisis that has placed an unexpected burden on public budgets and severely endangered job creation, welfare state provision and the achievement of climate and environmental goals,
kadangi trumpalaikių rezultatų siekis ir spekuliacija Europos vyriausybių obligacijų rinkoje buvo euro zonos biudžeto deficito krizės 2009–2010 m. svarbūs sunkinantys veiksniai ir atskleidė glaudžias finansų sektoriaus trūkumų ir viešųjų finansų tvarumo užtikrinimo problemų sąsajas didelio biudžeto deficito ir augančios valstybės ir privačių skolos laikais,
whereas short-termism and speculation on the European government bond market were important aggravating factors in the eurozone sovereign deficit crisis in 2009-2010 and have exposed the close links between the drawbacks of the financial sector and the problems in guaranteeing the sustainability of public finances at times of excessive budgetary deficits and growing public and private debt,
kadangi dabartinės formos Stabilumo ir augimo pakto neveiksmingumas ir valstybių narių konkurencingumo skirtumai paskatino dabartinę diskusiją apie Europos ekonomikos valdymą, kurio pagrindinės sudedamosios dalys turėtų būti priemonės, skirtos sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto, ypač jo prevencinės dalies, nuostatas, daugiau nebedelsiant vykdyti neišvengiamas struktūrines reformas ir koordinuoti mokesčių politiką ir kovą su mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu siekiant apsaugoti mokesčių teisingumą, ir tuo pat metu laipsniškai perkelti mokesčių naštą nuo darbo sektoriaus link kapitalo ir veiklos, turinčios didelį neigiamą išorinį poveikį,
whereas the ineffectiveness of the Stability and Growth Pact in its present form and the disparities in competitiveness between Member States prompted the current debate on European economic governance, key components of which should be measures to strengthen the Stability and Growth Pact, mainly its preventive provisions, launch without any further delay unavoidable structural reforms and coordinate taxation policies and the fight against tax avoidance, fraud and evasion in order to safeguard tax justice, while gradually shifting the tax burden from labour towards capital and activities with strong negative externalities,
kadangi ši krizė atskleidė poreikį rasti naujus, plataus masto, sąžiningus ir tvarius pajamų šaltinius ir sustiprinti esamus įstatymus dėl mokesčių vengimo bei geriau juos taikyti siekiant užtikrinti, kad fiskalinis konsolidavimas būtų veiksmingai derinamas su ilgalaikiu ekonomikos atkūrimu, viešųjų finansų tvarumu, darbo vietų kūrimu ir socialine įtrauktimi, kurie yra pagrindiniai ES 2020 m. darbotvarkės prioritetai,
whereas the crisis has highlighted the need to raise new, broad-based, fair and sustainable revenues and to enforce existing laws on tax evasion and improve their effectiveness in order to ensure that fiscal consolidation is effectively combined with long-term economic recovery and the sustainability of public finances, job creation and social inclusion, which are key priorities of the EU 2020 agenda,
kadangi dideli biudžeto apribojimai, kuriuos paskatino dabartinė krizė, vykdomi tuo metu, kai ES prisiėmė itin svarbius įsipareigojimus pasauliniu mastu, daugiausiai susijusius su tikslais klimato kaitos srityje, Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT) ir vystymosi pagalba, ypač pagalba besivystančioms šalims prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo srityje,
whereas the serious budget constraints resulting from the recent crisis come at a time when the EU has entered into highly important commitments at global level, mainly relating to climate-change targets, the Millennium Development Goals (MDGs) and development aid, in particular for climate change adaptation and mitigation for developing countries,
kadangi jis jau paprašė Komisijos atlikti poveikio vertinimą ir pateikti teigiamų FSM savybių analizę, taigi prieš imdamasis tolesnių veiksmų jis nusprendė palaukti šios analizės,
whereas it has already asked the Commission to carry out an impact assessment and provide an analysis of the positive merits of an FTT; resolving, therefore, to wait for this analysis before taking further action,
atkreipia dėmesį į iki šiol Komisijos atliktą darbą atsakant į Parlamento 2010 m. kovo 10 d. rezoliucijoje pateiktą raginimą parengti finansinių sandorių mokesčio nustatymo pasaulio ir ES lygmeniu galimybių studiją; pabrėžia poreikį atlikti išsamų poveikio vertinimą, ir ragina iki 2011 m. vasaros pateikti poveikio vertinimo rezultatus ir galimus konkrečius pasiūlymus, kaip paskelbta Komisijos komunikate „Finansų sektoriaus apmokestinimas“; pabrėžia, kad subalansuota ir nuodugni ES finansinių sandorių mokesčio galimybių studija turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų įgyvendinamas tokio mokesčio įvedimo procesas;
Takes note of the work carried out so far by the Commission to respond to the call made by Parliament in its resolution of 10 March 2010 for a feasibility study on financial transaction taxes at global and EU level; stresses the need for a comprehensive impact assessment and calls for the result of the impact assessment and possible concrete proposals to be made public by summer 2011, as announced in the Commission's communication on Taxation of the Financial Sector; emphasises that a balanced and thorough feasibility study on an EU FTT should be the basis on which the procedure for introducing such a tax is implemented;
pabrėžia, kad esamų apmokestinimo priemonių tarifų ir apimties didėjimas ir tolesnis viešųjų išlaidų mažinimas negali būti nei patenkinamas, nei tvarus pagrindinių iššūkių Europos ir pasauliniu mastu sprendimas; pabrėžia, kad sprendžiant šiuos iššūkius ir aptariant naujas finansavimo sistemas vienas iš pagrindinių prioritetų turėtų būti priemonių, skirtų stiprinti Europos konkurencingumą ir skatinti ekonomikos augimą, kūrimas;
Emphasises that an increase in the rates and the scope of existing taxation tools and further cuts in public expenditure can be neither a sufficient nor a sustainable solution to address the main challenges ahead at European and global level; stresses that, when addressing these challenges and discussing new systems of financing, one of the main priorities should be creating means to strengthen the European competitiveness and economic growth;
pabrėžia, kad tinkamai veikianti bendroji rinka yra vertingiausia ES priemonė globaliajame ir konkurencingame pasaulyje ir viena iš pagrindinių Europos augimo varomųjų jėgų; pabrėžia, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas vidaus rinkos stiprinimo ir protingo nacionalinių ir Europos išteklių naudojimo vadovaujantis visapusišku požiūriu į biudžeto reformą, kuri apimtų ir biudžeto išlaidas, ir pajamas, būdų paieškai; pažymi, kad išlaidos turi būti skirtos gauti rezultatams, todėl naujos biudžeto vykdymo finansinės priemonės turi būti protingos, integruotos ir lanksčios;
Stresses that a properly functioning single market is the EU's most valuable tool in a global and competitive world and the main driver of European growth; stresses that the focus should be on strengthening the internal market and on finding ways to spend national and European resources more intelligently by taking a holistic view of budget reform, covering both the expenditure and the revenue side of the budget; points out that spending needs to be delivered in a way which is designed to bring results and new financial instruments for budget delivery must be smart, integrated and flexible;
pabrėžia, kad Europos Sąjunga turtas yra jos dydis ir kad šis turtas turi būti naudojamas visapusiškai pasinaudojant bendrosios rinkos potencialu ir naudojant ES biudžeto lėšas, kad būtų užtikrinta papildoma nauda viešajam sektoriui skatinant ekonomikos augimo varomąsias jėgas;
Emphasises that one of the European Union's greatest assets is its scale and that this asset must be used to the full by exploiting the potential of the Single Market and by using funds from the EU budget to bring added value to the public sector's efforts to stimulate the drivers of growth;