natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atsižvelgdamas į ekonominį valdymą, mano, kad dabartinė finansų krizė reikalauja visų valstybių narių tvirto ir koordinuoto įsikišimo, kuris turi būti atliktas tinkamu laiku, taip pat reglamentavimo priemonių, siekiant sustiprinti finansų rinkas ir grąžinti pasitikėjimą; mano, kad reikia parengti naujas reglamentavimo priemones, paremtas skaidrumo ir atskaitomybės principais, taip pat reikia įgyvendinti naujas stebėsenos priemones, kad būtų apsaugotos vartotojų teisės; mano, kad naujajame reglamente turėtų būti įrašyti reikalavimai, pagal kuriuos bankams draudžiamas pernelyg didelis įsiskolinimo lygis ir reikalaujama turėti didesnius kapitalo rezervus; be to, atkreipia dėmesį šioje srityje į su įkainojimo taisyklėmis ir rizikos vertinimu susijusias dabartines problemas; atkreipia dėmesį į būtinybę neatsilikti nuo finansų naujovių ir į tai, kad Europa turėtų išplėsti savo reglamentavimo institucijų šios srities technines žinias; mano, kad daugiau reglamentavimo nebūtinai reiškia geresnį reglamentavimą; mano, kad valstybės narės privalo koordinuoti savo reglamentavimo veiksmus; mano, jog būtina apsaugoti euro zonos stabilizavimo standartus ir finansinės priežiūros reguliavimą;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer's rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that Europe should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the eurozone must be safeguarded;
primena, kad dalis atsakomybės už finansų krizę tenka kreditų reitingų agentūroms; pritaria Europos Vadovų Tarybos raginimui paspartinti Komisijos pasiūlymą dėl kreditų reitingų agentūrų reglamentavimo sugriežtinimo;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the Commission’s legislative proposal to tighten up the rules on rating agencies;
ragina ECOFIN tarybą iki 2009 m. kovo mėn. susitarti dėl Pridėtinės vertės mokesčio direktyvos persvarstymo tam, kad būtų galima taikyti sumažintus PVM tarifus paslaugoms, kurioms teikti reikia daug darbuotojų, ir vykdyti kitas priemones siekiant paskatinti vietos paklausą; todėl ragina valstybes nares imtis suderintų veiksmų ir būti solidarias bei leisti taikyti diferencijuotas sektorinio PVM mažinimo galimybes, numatytas PVM direktyvoje, kurias valstybės narės gali įgyvendinti arba jų netaikyti pagal atitinkamus kiekvienos prioritetus; mano, kad taikant diskriminuojančias mokesčių paskatas turėtų būti skatinama vietos paklausa ir ekonomikos augimas pasitelkus mažesnius kapitalo prieaugio ir „tausių“ produktų mokesčius; mano, kad sumažinus darbdavių socialinius mokesčius, taikomus mažesnėms pajamoms, ir smulkiam verslui taikomas lengvatas, pagal kurias atleidžiama nuo socialinių įmokų mokėjimo, būtų suteikta parama verslui ir vartotojams ir tai paskatintų paklausą;
Urges the ECOFIN Council to settle, by March 2009, the review of the Value Added Tax Directive in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy through reduced taxation of capital gains and reduced taxation on ‘green’ products; considers that reducing employers’ social charges on lower incomes and exemption of small businesses from social contributions would support both businesses and consumers and would stimulate demand;
ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą taikyti vadinamosioms mikroįmonėms išimtį iš Ketvirtosios įmonių teisės direktyvos dėl metinių ataskaitų taikymo aprėpties;
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Company Law Directive on annual accounts;
mano, kad būtina nedelsiant sustiprinti pasaulinį finansų sektoriaus reguliavimą, kuris turėtų gerokai peržengti klasikinio bankininkystės sektoriaus ribas, ir imtis ryžtingų priemonių siekiant nustatyti privalomas riziką ribojančios priežiūros priemones, skaidrumą ir pažangiąją patirtį, taip pat taikyti sankcijas visoms valstybėms ir teritorijoms, kurios nebendradarbiauja; ragina Komisija pateikti atitinkamų pasiūlymų ir ragina Tarybą parengti tarptautinių derybų politinę sferą, kad būtų greitai pritarta tokiam požiūriui; pabrėžia, kad stabili pasaulio finansų sistema – viešoji gėrybė, o atsakomybė už jos išsaugojimą tenka pasaulio vadovams;
Believes that it is most urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, and to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and apply sanctions to all nations and territories which do not cooperate; calls on the Commission to come forward with appropriate proposals and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
labai džiaugiasi, kad Komisija sušaukė aukšto lygio grupę biurokratijos mažinimo klausimams nagrinėti, ir prašo kuo greičiau įgyvendinti pasiūlymus, dėl kurių minėtoji grupė susitarė; pabrėžia, kad dėl Lisabonos strategijos turėtų sumažėti įmonėms tenkanti reglamentų našta ir kartu didėti našumas, taigi garantuojamas didesnis augimo mastas visuose sektoriuose; tiki, kad Europa turi apsvarstyti reglamento alternatyvas, pasikonsultuoti su suinteresuotosiomis šalimis dėl naujojo reglamento ir didžiausią dėmesį skirti santykiui tarp reglamento sąnaudų ir naudos;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by this Group be implemented as soon as possible; underlines that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that Europe must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Lisabonos strategijos vertinimas, kiti etapai ir tolesni veiksmai
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead
džiaugiasi pažanga, pasiekta vykdant Bendrijos Lisabonos programą pastaraisiais metais, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daug svarbių teisėkūros iniciatyvų vis dar nagrinėjama ir šie teisės aktai turėtų būti nedelsiant priimti; pabrėžia, kad nėra pusiausvyros tarp iniciatyvų, pateikiamų pagal įvairias Europos gaires, kiekybės ir kokybės; ragina laikytis proporcingesnio požiūrio siekiant visapusiškai darnios reformų programos, kurioje derėtų visos Europos politikos kryptys; pritaria Europos reformos išorės aspekto stiprinimui, dėl kurio nustatomi aukšti standartai, tinkama reglamentavimo sistema ir kooperaciniai darbo metodai siekiant bendradarbiauti su kitais tarptautiniais ekonominiais veikėjais ir nugalėti visą pasaulį apėmusius sunkumus; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi darbu, kurį atliko įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, nustatydami naujus kokybinius rodiklius; ragina Tarybą prašyti Komisijos užtikrinti, kad šie rodikliai būtų naudojami ir atliekant būsimą nacionalinių reformų programų įvertinimą ir būtų įtraukti į Komisijos stebėseną, kad būtų gautas išsamesnis ir adekvatesnis Lisabonos ir Geteborgo strategijos sėkmės vaizdas;
Welcomes the progress made under the Lisbon Community programme during the last years, but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive European policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
pabrėžia, kad siekiant didesnių Lisabonos strategijos rezultatų reikia veiksmingesnio įvairių lygių grupės spaudimo, kurį vykdytų Taryba pagal daugiašalės stebėsenos programą;
Emphasises that greater delivery within the Lisbon Strategy requires effective peer pressure on the part of the Council within the framework of multilateral surveillance;
atkreipia dėmesį į tai, kad atviram koordinavimo metodui, kuriuo Lisabonos strategija buvo pagrįsta devynerius metus, būdingi šie trūkumai, kurie išaiškėjo Europos Sąjungai susidūrus su naujomis vidaus ir išorės problemomis; todėl ragina, kad laikotarpis po Lisabonos strategijos būtų pagrįstas aktyvesne, labiau visuotine politika, t. y. dabar esamų bendros politikos krypčių (prekybos, vidaus rinkos, ekonominės ir pinigų sąjungos ir kt.) atnaujinimu ir naujomis bendros išorės politikos kryptimis (energetikos, kovos su klimato kaita, plėtros, migracijos ir kt.);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges therefore that the post-Lisbon period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
pabrėžia, kad visų valstybių narių ir ES biudžetų išlaidų pritaikymas Lisabonos strategijai turi tapti tikrove, nes taip pati Lisabonos strategija taptų pagrindiniu tikslu ir gerokai išaugtų efektyvumas siekiant augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
pabrėžia, kad įrankiai, kurių reikia ES siekiant puoselėti Lisabonos tikslus, yra iš esmės visų susijusių politikos krypčių, visų finansinių priemonių ir fondų, taip pat ir ES biudžeto racionalizavimas siekiant paskatinti greitesnes ir didesnes pastangas, susijusias su augimu ir darbo vietų kūrimu; mano, kad artimiausiu metu reikės fiskalinių paskatų, kad po finansų krizės ekonomika būtų greitai atkurta, turint mintyje tai, kad šios paskatos nukreips privačias lėšas ir veiksmus pagal tikslus, nustatytus Lisabonos ir Geteborgo strategijoje ir klimato kaitos ir energetikos teisės aktų pakete; atsižvelgdamas į tai įspėja dėl mokesčių sumažinimo nedarant skirtumo; mano, kad fiskalinėmis paskatomis turėtų būti siekiama socialinių ir ekologinių tikslų; mano, kad galimos priemonės būtų pridėtinės vertės mokesčio mažinimas paslaugoms, kurioms reikia daug darbuotojų, ir vietos mastu teikiamoms paslaugoms; taip pat mano, kad galima teikti finansavimą ekologinėms iniciatyvoms energetikos sektoriuje bei automobilių ir statybų sektoriuose, ypač dėl to, kad šie sektoriai patiria savo produktų paklausos nuosmukį; mano, kad vartotojus, pavyzdžiui, galima remti mokesčių nuolaidomis siekiant, kad jie pirktų labiau ekologiškus automobilius ir aplinką tausojančius būstus;
Notes that the tools needed by the EU to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation. considers that, in the short run, fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns in this context against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since these sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
apgailestauja dėl vis dar mažo Lisabonos strategijos regimumo daugelio ES šalių nacionalinėje politikoje; mano, kad pagrindinė jos sėkmingo įgyvendinimo prielaida yra visų suinteresuotųjų ūkio šalių sutelkimas; visų pirma mano, kad platesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas padės pagerinti Lisabonos strategijos rezultatus ir viešųjų diskusijų dėl atitinkamų reformų kokybę; mano, kad suinteresuotųjų šalių sutelkimas gali būti užtikrinamas tinkamai įgyvendinant įvairių lygių valdymo principą;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;
dar kartą apgailestauja, kad iki šiol Parlamentas, Taryba ir Komisija, konsultuodamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, tarpusavyje nesuderino bendro darbo grafiko ir elgesio kodekso, kurie užtikrintų tinkamą bendradarbiavimą ir platų visų suinteresuotųjų ES institucijų įtraukimą į tolesnį tinkamą su Lisabonos strategija susijusių tolesnių veiksmų nagrinėjimą; ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl glaudesnio atitinkamų ES institucijų bendradarbiavimo artėjant Integruotųjų gairių persvarstymui, taip pat svarstymams dėl būsimos „Lisabona II“ darbotvarkės struktūros;
Regrets once again that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission in consultation with the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of all relevant EU institutions concerned in the appropriate further handling of the follow-up of the Lisbon Strategy; calls, in this connection, on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for the close cooperation of the relevant EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines as well as the reflection and set-up of the forthcoming Lisbon II agenda;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Regionų Komitetui bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių, turinčių Europos asociacijų statutą, veikloje ir kitos papildomosios priemonės
on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių, turinčių Europos asociacijų statutą, veikloje ir kitos papildomosios priemonės
European Parliament resolution on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
ragina Komisiją, atsižvelgiant į EB sutarties 138 straipsnį, pradėti konsultuotis su socialiniais partneriais ir įvertinti, o prireikus parengti darbuotojų dalyvavimo Europos vidaus rinkoje nuostatas bei jas stiprinti;
Calls on the Commission to start a consultation, on the basis of Article 138 of the EC Treaty, with the social partners, with a view to evaluating and where necessary streamlining, creating or reinforcing the provisions for employees' participation in the European internal market;
ragina Komisiją įvertinti su šia konsultacija susijusias tarpvalstybinio pobūdžio problemas įmonių valdymo, mokesčių teisių ir darbuotojų finansinių įnašų į akcininkų programas atžvilgiu; ragina persvarstyti ir (arba) parengti naujus pasiūlymus, kuriuos aptartų Taryba ir Parlamentas;
Calls on the Commission to assess crossborder problems with regard to corporate governance, tax law and employees' financial participation in shareholding programmes related to this consultation; calls for a possible review and/or new proposals to be discussed with the Council and Parliament;
ragina Komisiją įvertinti Europos privačios įmonės statuto procedūrą, pagal kurią paskolos ar akcininko įnašo kompensacija būtų pervesta, jei tinkamesnis būtų akcinio kapitalo įnašas (pvz., kai pati įmonė yra pernelyg įsiskolinusi); Mano, kad reikėtų apsvarstyti tokią procedūrą, pagal kurią akcininkas turėtų gražinti gautą kompensaciją, jei ji buvo išmokėta prieš įmonei tampant nemokia;
Calls on the Commission to assess a rule for the SPE statute according to which the reimbursement of a loan or other contribution by a shareholder should be subordinated where a contribution to the share capital would have been more appropriate (i.e. in case of overindebtedness of the company itself); believes that a rule should be considered which would provide that the shareholder has to return the reimbursement received if it was paid within a period close to the insolvency of the company;
pateiktas uždavus klausimą, į kurį atsakoma žodžiu B6‑0013/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0013/2009
dėl naudojimosi viena bendra mokėjimų eurais erdve (BMEE)
on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Europos Parlamento rezoliucija dėl naudojimosi viena bendra mokėjimų eurais erdve (BMEE)
European Parliament resolution on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Europos centrinio banko 2006 m. gegužės 4 d. pareiškimą dėl bendros mokėjimų eurais erdvės,
having regard to the joint statement from the Commission and the European Central Bank of 4 May 2006 on the Single Euro Payments Area,
atsižvelgdamas į Europos centrinio banko 2007 m. rugpjūčio mėn. vienkartinį leidinį Nr. 71 dėl bendros mokėjimų eurais erdvės ekonominio poveikio,
having regard to the European Central Bank Occasional Paper No 71 of August 2007 on the economic impact of the Single Euro Payments Area,
(Mokėjimo paslaugų direktyva),
(Payment Services Directive),
kadangi bendra mokėjimų eurais erdvė (BMEE) sukurta kaip integruota mokėjimo paslaugų rinka, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų;
whereas the Single Euro Payments Area (SEPA) is meant as an integrated market for payment services, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro,
kadangi BMEE nėra tik Europos mokėjimų tarybos (EMT) pasiūlyta savireguliacijos iniciatyva, bet ir svarbi viešosios tvarkos iniciatyva, stiprinanti ekonominę ir pinigų sąjungą bei remianti Lisabonos darbotvarkę; ši iniciatyva taip pat pagrįsta Mokėjimo paslaugų direktyva, kurioje pateikiama būtina suderinta teisinio reguliavimo sistema, kurios sėkmingu naudojimu labai suinteresuotas Parlamentas;
whereas SEPA is not only a self-regulatory initiative by the European Payments Council (EPC), but also a major public policy initiative reinforcing the Economic and Monetary Union as well as the Lisbon Agenda and supported by the Payment Services Directive, which provides the necessary harmonised legal framework, the success of which is, therefore, a matter of particular interest to Parliament,
kadangi pereiti prie BMEE oficialiai pradėta 2008 m. sausio 28 d., kai pradėta naudoti BMEE mokėjimų priemonė kreditiniams pervedimams atlikti, BMEE kortelių sistema pradėta taikyti 2008 m. sausio 1 d., o 2009 m. lapkričio 1 d. planuojama pradėti taikyti BMEE tiesioginio debeto sistemą;
whereas SEPA migration started officially on 28 January 2008 with the launch of the SEPA payment instrument for credit transfer, while the SEPA Cards Framework has been in force since 1 January 2008, and the SEPA Direct Debit scheme is scheduled to start on 1 November 2009,
kadangi nėra nustatyta teisiškai įpareigojančio perėjimo prie BMEE priemonių termino, tačiau visos susijusios šalys sutinka, kad tai būtina norint užtikrinti, kad būtų sėkmingai naudojamasi BMEE;
whereas no legally binding end-date for migration to SEPA instruments has been set, whilst all parties involved now agree that this is imperative for SEPA to be successful,
kadangi prie BMEE pereinama lėtai: iki 2008 m. spalio 1 d. tik 1,7 proc. visų sandorių buvo vykdoma pagal BMEE kreditų perkėlimo tvarką;
whereas SEPA migration has been sluggish: by 1 October 2008, only 1,7 % of total transactions were made by way of the SEPA Credit Transfer format,
kadangi svarbu, kad visos suinteresuotos šalys – teisės aktų leidėjai, bankų sektorius ir mokėjimo paslaugų vartotojai (ypač viešasis sektorius, kuris itin aktyviai naudojasi mokėjimo paslaugomis) – prisidėtų kuriant BMEE;
whereas it is important that all relevant stakeholders - legislators, the banking industry and payment services users (in particular the public sector, which is a mass volume user of payment products) - contribute to achieving SEPA,
kadangi BMEE projektas nebūtų sėkmingas, jei BMEE produktai būtų išskirtinai naudojami tarpvalstybiniams mokėjimams atlikti, nes išliktų nenuoseklumo problema, o bankų sektorius ir jo klientai negautų laukiamos naudos;
whereas the use of SEPA products merely for cross-border payment transactions would not result in the success of the SEPA project, as fragmentation would persist and anticipated benefits for the banking industry as well as for its customers could not be realised,
kadangi Komisija pareiškė susirūpinimą dėl dabartinio MIF, o sektorius neranda tinkamo sprendimo;
whereas the Commission has pointed out concerns about existing MIF, and the industry has difficulties devising a proper solution,