natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi be genetinių veiksnių sveikatai įtakos turi visų pirma žmonių gyvenimo būdai, jų prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant informaciją apie sveikatą ir sveikatos švietimą, ligų prevencijos galimybės, taip pat jų galimybės būti gydomiems nuo trumpalaikių ir lėtinių ligų; kadangi žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupės labiau linkusios prastai maitintis ir priklausyti nuo tabako ar alkoholio, o visi šie veiksniai yra labai svarbūs ir susiję su daugeliu ligų, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas ir vėžį,
whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people's lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
kadangi nustatyta, jog visose valstybėse narėse aukštesnio ir žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio žmonių grupių sveikata skiriasi,
whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
kadangi įrodyta, jog lyčių aspektas susijęs su blogos mitybos rodikliais, o tai rodo, kad moterys dažniau kenčia nuo blogos mitybos ir kad ši nelygybė dar labiau didėja socialinio ir ekonominio lygio skalėje,
whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
kadangi nelygybė lyties ir amžiaus aspektais biologinės medicinos tyrimų srityje ir nepakankamas atstovavimas moterims klinikinių tyrimų srityje turi neigiamo poveikio pacientų priežiūrai,
whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
kadangi palyginamasis sveikatos nelygybės vertinimas – esminis pirmasis veiksmingas žingsnis,
whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
kadangi paprastai sergamumas didesnis žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio asmenų grupėse, be to, didelė nelygybė taip pat gali būti matoma daugumos specifinių neįgalumo formų ir daugelio specifinių lėtinių neužkrečiamų ligų, burnos susirgimų ir tam tikrų psichikos ligų paplitime,
whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
kadangi sparčiai daugėja rūkančių moterų, ypač jaunų, ir tai turi itin žalingų pasekmių tolesnei jų sveikatos būklei; kadangi moterų rūkymo problemą apsunkina nepalanki padėtis daugeliu aspektų;
whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
kadangi daug projektų ir tyrimų patvirtinta, kad ypač antsvorio ir nutukimo įgijimui būdinga anksti atsirandanti nelygybė, susijusi su socialine ir ekonomine aplinka, ir kad aukščiausi antsvorio ir nutukimo atvejų dažnumo rodikliai fiksuojami žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupėse; kadangi tokia padėtis gali nulemti netgi dar didesnę sveikatos ir socialinę bei ekonominę nelygybę dėl to, kad kyla didesnė su nutukimu susijusių ligų rizika,
whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
kadangi nepaisant socialinės, ekonominės ir aplinkos pažangos, dėl kurios apskritai pagerėjo gyventojų sveikatos būklė imant ilgesnį laikotarpį, kai kurie veiksniai, pvz., higiena, gyvenimo ir darbo sąlygos, bloga mityba, švietimas, pajamos, alkoholio vartojimas ir rūkymas, vis dar turi tiesioginį poveikį sveikatos skirtumams,
whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people's health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
kadangi numatoma, jog dėl dažnesnių ekstremalių oro sąlygų reiškinių, pvz., karščio bangų ar potvynių, infekcinių ligų pobūdžio kitimo ir padidėjusios ultravioletinės spinduliuotės klimato kaita gali turėti pasekmių sveikatai; kadangi ne visos ES šalys vienodai pasirengusios spręsti šias problemas,
whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
kadangi sveikatos skirtumai yra ne tik daugybės ekonominių, aplinkos ir su gyvenimo būdu susijusių veiksnių, bet ir prieigos prie sveikatos priežiūros problemų pasekmė,
whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
kadangi sveikatos skirtumai taip pat susiję su sunkumais gauti sveikatos priežiūros paslaugų, tiek dėl ekonominių priežasčių (ne tiek susijusių su didesnės apimties gydymu, kurį teisingai suteikia valstybės narės, kiek su paprastu gydymu, pvz., dantų ir akių priežiūra), tiek dėl blogo medicinos išteklių paskirstymo tam tikrose ES zonose,
whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
kadangi tai, kad tam tikrose ES dalyse trūksta sveikatos specialistų ir kad jie gali lengvai persikelti į kitas ES vietoves, yra tikra problema ir kadangi dėl tokios padėties susidaro didelė nelygybė prieigos prie sveikatos priežiūros ir paciento saugos požiūriu,
whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
kadangi nutolusiuose ir salų regionuose gyvenantys žmonės turi ribotas galimybes gauti greitai suteikiamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų,
whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,
kadangi lėtine liga sergantys arba esantys atitinkamoje būklėje pacientai sudaro specifinę grupę, kuri patiria prieigos prie diagnostikos ir priežiūros, socialinių ir kitų paramos paslaugų nelygybę, ir patiria sunkumų, įskaitant finansines problemas, blogas galimybes įsidarbinti, socialinę diskriminaciją ir stigmatizavimą,
whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
kadangi smurtas prieš moteris yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse plačiai paplitęs reiškinys, kuris turi didelį neigiamą poveikį fizinei ir emocinei moterų ir vaikų sveikatai,
whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą yra pripažinusi kaip sveikatos būklę, kuri turi ypatingą poveikį moterų sveikatai, ir kadangi Jungtinės Karalystės nacionalinio informuotumo tyrimo rezultatai parodė, kad daugiau kaip 94 proc. nevaisingų moterų kenčia nuo įvairių formų depresijos,
whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women's health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
kadangi valstybėse narėse labai skiriasi galimybės gydytis nuo nevaisingumo,
whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
kadangi Eurostato (ES statistikos tarnybos) duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. nedarbas 27-iose ES valstybėse narėse siekė 9,6 % ir kadangi Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto taryba savo 2010 m. gegužės 20 d. nuomonėje išreiškė susirūpinimą, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė turės neigiamų padarinių žmonių galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybių narių sveikatos biudžetui,
whereas, according to Eurostat, the EU's statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union's Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people's access to healthcare and Member States' health budgets,
kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali turėti skaudžių padarinių kelių ES valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriams ir pasiūlos, ir paklausos atžvilgiu,
whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
kadangi dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės kylantys apribojimai ir būsimos demografinės problemos, su kuria Sąjunga susidurs, pasekmės gali labai pakenkti valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų finansiniam ir organizaciniam tvarumui ir taip trukdyti sudaryti vienodą prieigą prie priežiūros paslaugų jų teritorijoje,
whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
kadangi skurdo ir kitų pažeidžiamumo formų, tokių kaip vaikystė ar senatvė, negalia ar priklausymas mažumoms, derinys kelia dar didesnį pavojų sveikatai ir atvirkščiai – prasta sveikata gali lemti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį,
whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,
kadangi vaikystės metai turi pasekmių visam gyvenimui daugeliu sveikatos ir gerovės aspektų – pradedant nutukimu, širdies ligomis ir psichine sveikata, baigiant išsilavinimu, profesiniais pasiekimais, ekonominiu statusu ir gyvenimo kokybe,
whereas early years have lifelong effects on many aspects of health and well-being – from obesity, heart disease and mental health, to education, professional achievement, economic status and quality of life,
kadangi sveikatos skirtumai turi svarbių ekonominių pasekmių ES ir jos valstybėms narėms; kadangi paskaičiuota, kad dėl sveikatos skirtumų prarandama apie 1,4 % BVP,
whereas health inequalities have significant economic implications for the EU and for Member States; whereas losses linked to health inequalities have been estimated to cost around 1.4% of GDP,
kadangi daugelyje ES šalių migrantams, neturintiems dokumentų, vienoda prieiga prie sveikatos priežiūros neužtikrinama ne tik praktikoje, bet ir įstatymuose,
whereas in many EU countries equitable access to healthcare is not guaranteed, either in practice or in law, for undocumented migrants,
kadangi valstybėse narėse vis dar pasitaiko atvejų, kuomet skirtingų socialinių grupių atstovams (pavyzdžiui, neįgaliesiems) sudaromos kliūtys, apribojančios vienodas šių grupių galimybes patekti į sveikatos priežiūros įstaigas ir tokiu būdu bloginančios jų prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų,
whereas cases still arise in the Member States of members of various social groups (for example, people with disabilities) being faced with obstacles to equal admission to healthcare establishments, which limits their access to health services,
kadangi visuomenei senėjant valstybėms narėms tenka spręsti problemas, susijusias su priklausomybe ir augančiu geriatrinės priežiūros ir gydymo poreikiu; kadangi dėl to reikia keisti požiūrį į sveikatos priežiūros organizavimą; taip pat kadangi pagyvenusių žmonių prieigos prie sveikatos priežiūros skirtumai didėja,
whereas, with their ageing populations, the Member States are having to deal with problems relating to dependency and an increasing need for geriatric care and treatment; whereas a change in the approach to organising healthcare is therefore needed; and whereas inequalities relating to access to healthcare for elderly people are on the increase,
pabrėžia, kad svarbu teikti sveikatos priežiūros paslaugas laikantis pagrindinių teisių; pažymi, kad reikia išsaugoti ir gerinti visuotinę prieigą prie sveikatos priežiūros sistemų ir prieinamos sveikatos priežiūros;
Stresses the importance of healthcare services being provided in a manner consistent with fundamental rights; points to the need to maintain and improve universal access to healthcare systems and to affordable healthcare;
atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu gerinti galimybes naudotis ligų prevencijos, sveikatos stiprinimo, pirminėmis ir specialiosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir mažinti nelygybę tarp įvairių socialinių ir amžiaus grupių, bei pabrėžia, kad šiuos tikslus galima būtų pasiekti optimizuojant viešąsias išlaidas sveikatos priežiūros prevencinėms ir gydymo paslaugoms bei tikslinėms programoms, skirtoms pažeidžiamoms grupėms;
Points to the importance of improving access to disease prevention, health promotion and primary and specialised healthcare services, and reducing the inequalities between different social and age groups, and emphasises that these objectives could be achieved by optimising public spending on preventive and curative healthcare and targeted programmes for vulnerable groups;
ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant įveikti socialinius ir ekonominius skirtumus, nes tai galiausiai sudarytų galimybes sumažinti kai kuriuos su sveikatos priežiūra susijusius skirtumus; be to, remdamasis visuotinėmis žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybėmis ragina Komisiją ir valstybe nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų grupių, įskaitant nepalankiose sąlygose esančias migrantų grupes, etninių mažumų atstovus, vaikus ir paauglius, neįgaliuosius, poreikiams, ypač atkreipiant dėmesį į sergančius psichinėmis ligomis, lėtine liga sergančius arba atitinkamoje būklėje esančius pacientus, vyresnio amžiaus asmenis, skurdžiai gyvenančius asmenis, taip pat į alkoholizmu sergančius ir priklausomybę nuo narkotikų turinčius asmenis;
Calls on the Commission and Member States to press ahead with their efforts to tackle socio-economic inequalities, which would ultimately make it possible to reduce some of the inequalities relating to healthcare; furthermore, on the basis of the universal values of human dignity, freedom, equality and solidarity, calls on the Commission and Member States to focus on the needs of vulnerable groups, including disadvantaged migrant groups and people belonging to ethnic minorities, children and adolescents, people with disabilities, with a special focus on mental illness, patients diagnosed with chronic diseases or conditions, older people, people living in poverty, and people affected by alcoholism and drug addiction;
ragina valstybes nares užtikrinti, kad pažeidžiamiausioms grupėms, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, būtų suteikiama teisė į sveikatos priežiūrą ir vienodos galimybės ją gauti; ragina valstybes nares išnagrinėti, ar įmanoma paremti nelegalių migrantų sveikatos priežiūrą, nustatant bendrais principais pagrįstą pagrindinių sveikatos priežiūros elementų, numatytų jų nacionaliniuose teisės aktuose, apibrėžtį;
Calls on the Member States to ensure that the most vulnerable groups, including undocumented migrants, are entitled to and are provided with equitable access to healthcare; calls on the Member States to assess the feasibility of supporting healthcare for irregular migrants by providing a definition based on common principles for basic elements of healthcare as defined in their national legislation;
ragina valstybes nares atsižvelgti į specialias moterų imigrančių sveikatos apsaugos reikmes, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad sveikatos apsaugos sistemose būtų užtikrinamos tarpininkavimo atitinkama kalba paslaugos; šiose sistemose turėtų būti numatyta rengti mokymo iniciatyvas, kad gydytojams ir kitiems specialistams būtų sudarytos sąlygos įgyti kultūrų įvairovės suvokimą, kuris būtų grindžiamas įvairovės ir žmonių iš įvairių geografinių regionų ypatumų pripažinimu ir pagarba jiems; pirmenybė taip pat turi būti teikiama priemonėms ir informavimo kampanijoms, skirtoms kovoti su moterų lytinių organų žalojimu, įskaitant griežtas bausmes už jo praktikavimą;
Calls on the Member States to take account of the specific health protection needs of immigrant women, with particular reference to the guaranteed provision by health systems of appropriate language mediation services; those systems should develop training initiatives enabling doctors and other professionals to adopt an intercultural approach based on recognition of, and respect for, diversity and the sensitivities of people from different geographical regions; priority must also be given to measures and information campaigns to combat female genital mutilation, including severe penalties for those who practise it;
ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares kuo greičiau rasti sprendimus kovojant su diskriminacija dėl etninės kilmės, ypač kai kuriose valstybėse narėse, kuriose neįgyvendinta Tarybos direktyva 2000/43/EB ir kuriose etninei mažumai priklausančios moterys neturi socialinės apsaugos arba turi prastą socialinę apsaugą ir negauna sveikatos priežiūros paslaugų arba gauna labai ne daug jų;
Calls on the EU and the Member States rapidly to find ways of combating ethnic discrimination, particularly in certain Member States where Council Directive 2000/43/EC has not been implemented and where women from ethnic minorities have little or no social protection or access to healthcare;
ragina valstybes nares, derinantis su pilietinės visuomenės organizacijomis, skatinti galimybes gauti kokybiškas teisines konsultacijas ir informaciją, siekiant padėti paprastiems visuomenės nariams, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, daugiau sužinoti apie jų asmens teises;
Calls on the Member States to promote access to high-quality legal advice and information in coordination with civil society organisations to help ordinary members of the public, including undocumented migrants, to learn more about their individual rights;
pabrėžia, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės ir valstybių narių taikytų griežto taupymo priemonių, ypač orientuotų į pasiūlą, gali sumažėti visuomenės sveikatai ir sveikatos skatinimui, ligų prevencijai bei ilgalaikės priežiūros paslaugoms teikiamas finansavimas – dėl biudžeto mažinimų ir prasčiau surenkamų mokesčių, nors sveikatos ir ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikis dėl įvairių veiksnių, lemiančių plačiosios visuomenės sveikatos būklės prastėjimą, derinio gali išaugti;
Emphasises that the economic and financial crisis and the austerity measures taken by Member States, in particular on the supply side, may lead to a reduction in the level of funding for public health and health promotion, disease prevention and long-term care services as a result of budget cuts and lower tax revenues, while the demand for health and long-term care services may increase as a result of a combination of factors that contribute to the deterioration of the health status of the general population;
pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje ES yra didelė našta valstybėms narėms ir jų sveikatos priežiūros sistemoms ir kad veiksmingas vidaus rinkos veikimas bei stipri ir, jei įmanoma, koordinuojama prevencijos politika gali prisidėti prie teigiamų pokyčių šioje srityje;
Stresses that health inequalities in the EU represent a substantial burden to Member States and their healthcare systems and that the effective functioning of the internal market and strong and, if possible, coordinated public policies on prevention can contribute to improvements in this field;
pabrėžia, kad sveikatos apsauga nėra ir neturėtų būti laikoma visuotinio intereso preke ar paslauga;
Stresses that healthcare is not and should not be regarded as a general good or service;
ragina Tarybą ir valstybes nares įvertinti ir įgyvendinti naujas priemones, skirtas jų išlaidų sveikatai veiksmingumui didinti, ypač investuojant į profilaktinę sveikatos priežiūrą, siekiant ateityje išvengti per ilgesnį laikotarpį atsirandančių išlaidų ir socialinės naštos, taip pat pertvarkyti sveikatos priežiūros sistemas, siekiant visoje ES užtikrinti teisingas galimybes be diskriminacijos naudotis kokybiška sveikatos priežiūros (ypač pagrindine medicinine priežiūra), taip pat ragina Komisiją išnagrinėti dabartinių ES fondų panaudojimą siekiant papildomai remti investicijas į sveikatos infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir mokymą bei skatinti ir stiprinti ligų profilaktiką;
Calls on the Council and the Member States to evaluate and implement new measures to improve the effectiveness of their health expenditure, in particular by investing in preventive healthcare so as to reduce future longer-term costs and social burdens, and to restructure healthcare systems in order to provide equitable access to high-quality healthcare (in particular basic medical care) without discrimination throughout the EU, and encourages the Commission to study the use of existing European funds in order to further promote investment in health infrastructure, research and training and to promote and step up disease prevention;