natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Galiausiai be Tarptautinės jūrų organizacijos tarptautinių reikalavimų registruoti laive esančius keleivius ir šią informaciją perduoti priimančiojo uosto valdžios institucijoms, Direktyvoje 98/41/EB reikalaujama, kad laivybos įmonė ar krante įsikūrusi atsakinga įmonė taip pat parengtų laive esančių keleivių sąrašą ir jį saugotų.
Finally, in terms of passenger registration, in addition to the international IMO requirements to register those on board and notify this information to the receiving port authorities, Directive 98/41/EC requires the shipping company to also draw up and keep a record of passengers both on board and in the Company ashore.
Komisijai persvarstant dabartinius su keleivinių laivų saugumu susijusius teisės aktus ketinama patikslinti Direktyvos 99/35/EB nuostatas dėl laivų tikrinimo, kad būtų atsižvelgta į naują griežtesnę tikrinimo tvarką, nustatytą 2011 m. sausio 1 d. įsigaliosiančioje Direktyvoje 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės OL L 131, 2009 5 28. .
As part of the Commission's current passenger ship safety legislative review, it is envisaged to upgrade the inspection of vessels set out in Directive 99/35/EC to reflect the new enhanced inspection regime under the port state control directive, Directive 2009/16/EC OJ L 131, 28.5.2009 . , which comes into operation from 1 January 2011.
Į nelaimingų atsitikimų dabartinių tyrimų rezultatus bus taip pat neabejotinai iš karto atsižvelgta.
As soon as they'll become available, the outcome of the current accident investigations will no doubt be also taken into account.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-8827/2010
Question for written answer E-8827/2010
(2010 m. spalio 28 d.)
(28 October 2010)
Tema: Atominių jėgainių ekonominio ir finansinio poveikio ES energetikos rinkai įvertinimas
Subject: Analysis of the economic and financial impact of nuclear power stations on the European Union energy market
Lisabonos sutartis suteikė ES pagrindą sukurti bendrą vidaus energetikos rinką ir paliko valstybėms narėms teisę pačioms spręsti, kokias energijos rūšis joms naudoti.
The Lisbon Treaty provides the European Union with a basis on which to establish a common internal energy market, whilst leaving it to the Member States to choose which sources of energy they wish to use.
Siekiant sukurti bendrą ir solidarią rinką neabejotinai iškyla poreikis užtikrinti, kad rinkoje būtų tinkama energijos išteklių ir poreikio pusiausvyra.
There is no doubt that the creation of a common and unified market requires guarantees regarding a satisfactory balance between energy resources and needs.
Šiuo metu kai kuriose valstybėse statomos ar planuojamos statyti atominės elektrinės, kurios užtikrintų atskirų valstybių narių energetinius poreikius, tačiau neatliekami tokių elektrinių ekonominio ir finansinio poveikio vertinimai ES mastu.
Nuclear power stations are currently being built, or are in the pipeline, in some Member States in order to meet the energy needs of different Member States, but no analysis has been conducted at European Union level of the economic and financial impact of these power stations.
Pernelyg didelė atominių jėgainių koncentracija gali ne tik išderinti vidaus energetikos rinką, bet ir kelia didelį susirūpinimą dėl radioaktyvių atliekų saugojimo.
An excessive concentration of nuclear power stations not only risks distorting the internal energy market, but also raises major concerns about the storage of radioactive waste.
Pastarasis ekologinės katastrofos pavyzdys Vengrijoje, kai išsiliejo toksiškas techninis dumblas, rodo, kad net ir ne tokių pavojingų atliekų saugojimas taip pat kelia rimtų padarinių žmonėms ir gamtai.
The recent example of the ecological catastrophe in Hungary following the spill of toxic industrial sludge has illustrated that even the storage of less hazardous waste can have serious consequences on both a human and environmental level.
Ar Komisija nemano, kad valstybėms narėms prieš statant atomines jėgaines būtina atlikti nepriklausomą ekonominį ir finansinį įvertinimą ir nustatyti ne tik poveikį konkrečiai valstybei narei, bet ir Sąjungos energetikos rinkai ES prisiimtų įsipareigojimų energetikos ir aplinkos apsaugos srityse?
Does the Commission not think that the construction of nuclear power stations should be preceded by an independent economic and financial analysis in the Member States in order to determine their impact not just for the Member State in question, but also for the Union energy market, given the commitments entered into by the Union in the fields of energy and environmental protection?
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad valstybės narės gali pasirinkti energijos rūšis, nemano, kad būtent ji turi stebėti energetikos rinką ir vertinti, ar atskirų valstybių narių priimami sprendimai energetikos srityje yra ekonomiškai ir finansiškai pagrįsti?
Given that the Member States are free to choose their sources of energy, does the Commission not consider that it should monitor the energy market and assess whether the decisions taken by individual Member States in the field of energy are economically and financially sound?
P. Oettingerio atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
Komisijos narys primena, kad valstybės narės gali pasirinkti energijos rūšių derinį.
As the Honourable Member points out, the Member States are free to choose their energy mix.
Ateityje nemažai valstybių narių toliau naudos branduolinę energiją arba plėtos branduolinę energetiką, iš kurios šiuo metu ES gaunama maždaug trečdalis visos elektros energijos ir du trečdaliai elektros energijos, kurią gaminant neišmetama anglies dioksido.
A large number of them will in the coming years maintain or develop nuclear energy, which currently generates around one-third of EU electricity and two-thirds of its carbon-free electricity.
Todėl Komisija toliau plėtoja teisinį branduolinės energetikos pagrindą, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi griežčiausių saugos, saugumo ir branduolinio ginklo neplatinimo reikalavimų.
The Commission is therefore further developing the legal framework for nuclear energy, so as to ensure that it meets the most advanced standards of safety, security and non-proliferation.
Vadovaujantis Euratomo sutarties 41–42 straipsniais, Komisijai turi būti pranešama apie investavimo projektus, įskaitant branduolinių jėgainių statybą.
Investment projects, including the construction of nuclear power plants, also need to be communicated to the Commission in line with Articles 41-42 of the Euratom Treaty.
Įvertinusi visus su Euratomo sutarties tikslais susijusius aspektus, Komisija, neribodama bet kokių papildomų pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo atliktinų vertinimų, visų pirma susijusių su konkurencija ir aplinkosaugos aspektais, pateikia savo nuomonę.
After assessing all aspects related to the objectives of the Euratom Treaty, the Commission communicates its views, without prejudice to any additional assessments to be carried out under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular concerning competition and environmental aspects.
Be to, pagal Euratomo sutarties 40 straipsnį Komisija įgaliota reguliariai skelbti aiškinamąją branduolinę programą, kurioje apžvelgiamos investicijos branduolinės energijos sektoriuje ir investicijų poreikis ES.
Moreover, Article 40 of the Euratom Treaty mandates the Commission to publish periodically an illustrative nuclear programme giving an overview of the nuclear investments and investment needs in the EU.
Nuo 1958 m. paskelbtos penkios aiškinamosios programos ir vienas atnaujinimas.
Since 1958, five such illustrative programmes and one update have been published.
2008 m. lapkričio 13 d. priimtas naujausias aiškinamosios branduolinės programos atnaujinimas COM(2008) 776 galutinis. atliekant antrąją strateginę energetikos apžvalgą.
The latest update COM(2008)776 final. was adopted by the Commission on 13 November 2008 in the context of the second strategic energy review.
Šiame dokumente atsižvelgiant į išsamesnę energetikos strategiją pateiktas branduolinės energetikos sektoriaus dabartinės ir būsimos padėties kokybinis ir kiekybinis apibūdinimas.
This document provides both a qualitative and quantitative description of the current and future status of the nuclear industry in the EU in the framework of a broader energy strategy.
Vykstančiose diskusijose ES energetikos politikos klausimais šiuo dokumentu remiamasi aptariant branduolinės energetikos funkciją.
It serves as a basis for discussing the role of nuclear energy in the context of the ongoing EU energy policy debate.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-9226/2010
Question for written answer E-9226/2010
(2010 m. lapkričio 9 d.)
(9 November 2010)
Tema: Dėl TEN-T tinklo peržiūros
Subject: TEN‑T network review
Europos Komisijos darbo dokumente dėl TEN-T tinklo politikos ateities siūloma rengiant naujas TEN-T politikos gaires sukurti dviejų lygmenų TEN-T tinklą, sudarytą iš bendrojo ir pagrindinio tinklų.
In the context of drawing up new policy guidelines relating to the trans-European transport network (TEN‑T), the Commission working document on the future TEN‑T policy proposes the adoption of a dual layer approach characterised by the creation of a comprehensive network and a core network.
Tikslas – užtikrinti pridėtinę vertę Europos transporto infrastruktūros sistemos plėtrai ir efektyvų TEN-T projektų įgyvendinimą.
The aim is to bring value added to the development of the European transport infrastructure system and to ensure the effective implementation of TEN‑T projects.
Formuojant pagrindinį TEN-T tinklą, planuojama įvertinti tinklo mazgų ir jungčių strateginę ir ekonominę naudą ES lygmeniu.
It is intended that the development of the TEN‑T core network be accompanied by an assessment of the economic and strategic importance of nodes and links at EU level.
Vis dėlto nustatant pagrindinių mazgų ir sąsajų atrankos kriterijus neturėtų būti pamirštas taip pat ir regioninis aspektas, kuris sudaro sąlygas darniam vystymuisi ir teritorinei bei socialinei sanglaudai.
However, when defining selection criteria for core nodes and links it is important not to overlook the regional aspect and its contribution to sustainable development and territorial and social cohesion.
Kai kuriose valstybėse veikiantys transporto mazgai ir jungtys yra labai svarbūs regiono vystymuisi, nors savo dydžiu ir krovinių pervežimo apimtimis jie neprilygsta patiems didžiausiems mazgams Vakarų Europoje (pvz., didžiausi jūrų uostai Olandijoje ir Belgijoje).
The existing nodes and links in some countries are very important for regional development even if they cannot be compared, in terms of size and volume of freight transport, to the main nodes in the west of Europe (such as the massive seaports in the Netherlands and Belgium).
Ar peržiūrint TEN-T politikos gaires ir formuojant pagrindinį TEN-T tinklą bus atsižvelgiama taip pat ir į regioninio vystymosi aspektą?
Is the regional development aspect also being taken into consideration in the review of the TEN‑T policy guidelines and the creation of the TEN‑T core network?
Ar taikant mazgų ir sąsajų atrankos kriterijus nebus diskriminuojami skirtingų regionų transporto mazgai ir strateginės sąsajos?
Are transport nodes and strategic links in some regions not at a disadvantage when selection criteria are applied?
(2010 m. gruodžio 21 d.)
(21 December 2010)
TEN-T politiką Komisija persvarsto atsižvelgdama į atitinkamus Sutartyje nustatytus tikslus, pavyzdžiui, stiprinti vidaus rinką ir pasaulinį konkurencingumą, didinti sanglaudą, taip pat saugoti aplinką ir klimatą.
The Commission is reviewing the TEN‑T policy, based on the relevant objectives laid down in the Treaty, such as enhancing internal market and global competitiveness, strengthening cohesion and protecting environment and climate.
Vienas iš svarbiausių šio proceso klausimų – pagrindinio tinklo planavimas, laikantis racionalios skaidrios metodikos, kuri bus netrukus parengta.
A focal point of this process is planning a Core Network, based on a rational, transparent methodology, the elaboration of which is in the stage of finalisation.
Pagal šią metodiką pagrindinis tinklas būtų sudarytas iš ES didžiausios strateginės svarbos mazgų ir jungčių.
According to this methodology, the Core Network would comprise the nodes and links of the highest strategic importance for the EU.
Optimizuojant jungčių maršrutus eismo srautai būtų svarbūs, tačiau tai neturėtų reikšti, kad nustačius konkrečius slenkstinius dydžius būtų sukurtos nepalankios sąlygos periferijos valstybėms narėms, kurių eismo srautai mažesni.
Although traffic flows would be relevant to optimise the itineraries of the links, this should not mean that by setting concrete thresholds peripheral Member States with lower traffic flows would be disadvantaged.
Periferijos valstybių integravimas į pagrindinį tinklą būtų užtikrintas taikant tinkamus strateginio tinklo planavimo metodikos kriterijus: —
The integration of peripheral countries in the Core Network would be ensured by adequate criteria in the strategic network planning methodology: —
visų valstybių narių sostinės būtų pamatiniai pagrindinio tinklo mazgai,
the capitals of all Member States would be main nodes of the Core Network;
be to, laikantis tam tikrų sąlygų, net mažesni miestai galėtų būti pamatiniai šio tinklo mazgai,
under certain circumstances, even smaller cities would be main nodes, additionally;
jūrų uostai pamatiniais mazgais būtų pasirenkami ne vien pagal perkrovimo apimtį,
seaports would be selected as main nodes, not only according to their transhipment volumes;
būtų atsižvelgta į pagrindines magistrales į kaimynines šalis (pagrindas – aukšto lygio grupės, kuriai vadovavo L. de Palacio, veikla ir Komisijos komunikatas COM(2007)32).
major axes to neighbouring countries (basis: High Level Group under Mme de Palacio and the Commission Communication ‘COM/2007/0032’) would be taken into account.
Taikant šiuos kriterijus, pakankamai tankus pagrindinis tinklas būtų sukurtas net ir periferijos valstybėse narėse.
Even in peripheral Member States, these criteria would lead to a Core Network sufficiently dense.
Jį papildytų bendrasis tinklas, kuriuo būtų užtikrintas regionų pasiekiamumas ir prieiga prie pagrindinio tinklo.
It would be supplemented by the Comprehensive Network, which ensures regional accessibility and access to the Core Network.
Be dviejų per šį procesą surengtų viešųjų konsultacijų, kuriose galėjo dalyvauti visos suinteresuotosios šalys, valstybėms narėms suteikta galimybė paaiškinti savo poreikius, susijusius su TEN-T bendruoju tinklu, kuriamu palyginti plačiai taikant metodą „iš apačios į viršų“.
Apart from two Public Consultations, which were held in the course of this process and which were open for all stakeholders, Member States were given the opportunity of presenting their needs in terms of the TEN‑T Comprehensive Network, which is established in a rather bottom-up approach.
Numatoma, kad, atlikus poveikio vertinimą, naujosios TEN-T gairės, kaip Komisijos teisės akto pasiūlymas, bus priimtos iki 2011 m. vasaros.
The adoption of new TEN‑T Guidelines, as a Commission legislative proposal, is foreseen before summer 2011, once the impact assessment has been finalised.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-9475/2010
Question for written answer E-9475/2010
Tema: TEN-T politikos vykdymo finansavimo gairių peržiūra
Subject: Review of the guidelines on funding for the implementation of TEN‑T policy
Europos Komisijos darbo dokumente dėl TEN-T politikos ateities siekiama padidinti privačių investicijų svarbą plėtojant transporto infrastruktūrą ir sumažinti viešųjų, tarp jų ir ES lėšų, poreikį finansuojant projektų įgyvendinimą.
The Commission’s working document on future policy on trans-European transport networks recommends that the share of private-sector investment in the development of transport infrastructure be increased, and the use of public funds, including EU funds, decreased in funding the implementation of these projects.
Taip pat numatoma sutelkti visus ES paramos šaltinius ir įkurti bendrą transporto projektų finansavimo fondą, kuris padėtų užtikrinti veiksmingesnį ES lėšų panaudojimą.
It also proposes concentrating all the sources of EU assistance into a common fund for financing transport projects, which would make for more efficient use of Union funds.
Tačiau būtina atsižvelgti į vis dar esamus didžiulius ES valstybių narių transporto sistemų išvystymo skirtumus.
However, it is important to bear in mind the major differences that persist in the development of the EU Member States’ transport systems.
Be to, kai kurioms valstybėms, turinčioms su nacionaliniais biudžetais susijusių sunkumų ir sunkumų pritraukti privataus sektoriaus investicijas (nes verslas labiau linkęs investuoti į ekonomiškai naudingus projektus, kai greita grįžtamoji vertė), tampa sunku pritraukti lėšas projektams, kurie būtini regioniniam ir socialiniam vystymuisi.
Furthermore, obtaining funding for projects essential to regional and social development continues to be a problem in some countries, which are experiencing problems related to their national budgets and have trouble in attracting private-sector investment (business interests prefer to invest in economically viable projects that offer a rapid return on their investment).
Šiems projektams įgyvendinti itin svarbi ES fondų, ypatingai Sanglaudos ir Europos regioninės plėtros fondų, parama, kad būtų sudarytos palankios sąlygos vystyti transporto infrastruktūrą.
It is particularly important that this kind of project should receive European Union assistance, especially from the Cohesion Fund and the European Regional Development Fund, in order to create conditions that are favourable to the development of transport infrastructure.
Todėl naujai numatyta finansavimo tvarka turėtų būti lanksti ir turėtų būti suteikiama reikalinga parama pirmiausia toms valstybėms narėms, kurios neturi alternatyvių paramos šaltinių nei ES fondų parama.
This is why the planned new financing arrangements should be flexible and the necessary assistance should be given as a priority to Member States that have no sources of finance other than EU funds.
Ar Komisija pritaria nuomonei, kad, norint sukurti naują TEN-T finansinės paramos sistemą, valstybėms narėms turėtų būti užtikrintas finansavimas, reikalingas svarbiems transporto tinklams vystyti regioniniu ir socialiniu aspektu?
Does the Commission not take the view that a new financial support mechanism created in the context of the TEN‑T should guarantee the Member States receive the funding necessary for the development of transport networks that are important in regional and social terms?
(2010 m. gruodžio 17 d.)
(17 December 2010)
Didelę dalį lėšų kaip paskolas ir įvairias transporto infrastruktūrai taikomas finansines priemones skiria Europos investicijų bankas.
The European Investment Bank (EIB) also provides substantial support through loans and a variety of financial instruments relevant to transport infrastructure.
Tačiau didžiausia TEN-T projektų finansavimo dalis (70 proc.) šiuo metu teikiama iš nacionalinių šaltinių.
However, most of the funding (70 %) for TEN‑T projects is currently provided from national sources.
Svarbiausias klausimas peržiūrint TEN-T gaires ir rengiant daugiametę finansinę programą laikotarpiui po 2013 m. – kaip užtikrinti, kad ES finansinis įnašas būtų kuo geriau panaudotas siekiant gairėse numatytų tikslų.
A key issue for the revision of TEN‑T guidelines and for the post-2013 multi-annual financial framework is how to ensure the best possible use of the EU financial contribution in order better to achieve the objectives set out in the Guidelines.
Todėl finansavimo susitarimai ES lygmeniu turėtų būti sudaromi laikantis ES finansavimo strategijos, kurią taikant būtų geriau koordinuojami finansavimo šaltiniai ir padidėtų jų pridėtinė vertė įgyvendinant ES tikslus.
Therefore, financing arrangements at EU level need to be embedded within an EU funding strategy, which would better coordinate the available sources of financing and increase its added value in the implementation of EU objectives.
Įgyvendinant tokią finansavimo strategiją būtų siekiama padidinti ES finansinių svertų poveikį, kadangi pasirenkant, kuriuos projektus finansuoti, būtų daroma didelė įtaka ir taip dar labiau sutelkiami ES ištekliai.
Such a funding strategy would aim at increasing the leverage of the EU contributions by making a difference in the choice of projects funded and further concentrating the available EU resources.
Kitas svarbus tokios finansavimo strategijos principas būtų ES ir nacionaliniu lygmeniu vykdomo finansavimo prioritetų nuoseklumas, užtikrinant visišką atitiktį gairėms.
Another key principle of such a funding strategy would be to ensure consistency in funding priorities between the EU and national levels, in full conformity with the Guidelines.
Ši sistema turėtų taip pat padėti nukreipti nacionalines investicijas atsižvelgiant į TEN-T planavimo sistemoje išdėstytus ES prioritetus, be to, į ją galėtų būti įtraukti kiti finansavimo šaltiniai, pvz., iš transporto veiklos gaunamos pajamos.
This framework should also provide guidance to national investments on the basis on EU priorities set out in the TEN‑T planning framework and could comprise other sources of funding, such as the revenues drawn from transport activities.
Tokiai Europos finansavimo sistemai reikėtų parengti teisingus, skaidrius ir veiksmingus projektų, kuriuos numatoma remti, nustatymo kriterijus, atsižvelgiant į projekto ES pridėtinę vertę.
Such a European funding framework would require the development of fair, transparent and efficient criteria to identify the projects to be supported, depending on the EU added value of the project.
Atsižvelgiant į naujausius ES biudžeto persvarstymo rezultatus, ES biudžeto tikslams pasiekti Komisijai teks imtis gerokai daugiau naujoviškų finansinių priemonių nei anksčiau.
In line with the recently EU Budget Review, the Commission will need resort much more than in the past to innovative financial instruments to deliver the EU budget's objectives.
Šios naujoviškos finansinės priemonės turės būti koordinuojamos su Europos investicijų banku, kad ES finansinių svertų poveikis būtų kuo didesnis, taip pat kad būtų pasinaudota Banko specialiosiomis žiniomis ir abiejų institucijų sąveika.
These innovative instruments will be coordinated with the European Investment Bank in order to ensure maximum leverage of the EU support as well as to benefit from the Bank's know-how and the synergies on the two institutions.
Taikomomis naujoviškomis finansinėmis priemonėmis bus geriau mobilizuoti privačiojo finansavimo šaltiniai, suteikus galimybę lengviau sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus ir lengviau parengti projektų obligacijas.
The use of innovative financing will ensure a greater mobilisation of private sources of funding through facilitating the use of Public Private Partnerships and facilitating the development of project bonds.
Valstybių narių finansavimo poreikiai gerokai didesni nei ES lygmeniu turima lėšų, todėl ES ir toliau daugiausiai dėmesio skirs projektams, kurių ES pridėtinė vertė didžiausia.
Funding needs from Member states being substantially higher than the availability of funds at EU level, the EU will continue to concentrate on the projects with the largest EU added value.
ES (TEN-T arba regioninės) infrastruktūros finansavimo politikoje taip pat bus toliau taikomas bendro finansavimo principas.
The principle of co-funding will also continue to apply in the EU infrastructure funding policy (being it TEN‑T or regional).
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-9748/2010
Question for written answer E-9748/2010
(2010 m. lapkričio 26 d.)
(26 November 2010)
Tema: Bendros ES draudiminių įvykių duomenų bazės sukūrimas
Subject: Creation of a common EU database on insurance cover
Vis didėjant tarptautiniams automobilių transporto srautams reikalingos ir geresnės skirtingų Europos Sąjungos šalių tarnybų ir institucijų keitimosi informacija priemonės.
As international road traffic increases, we need better ways to exchange information between the services and institutions of the various EU countries.