natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekonomikos problemos ir pagrindinės makroekonomikos politikos kryptys
Economic challenges and main macroeconomic policies
palankiai vertina Komisijos pateiktą 2012 m. metinę augimo apžvalgą, kadangi tai geras pagrindas šių metų Europos semestrui; pabrėžia, kad konkretūs visų institucijų kasdien rengiami sprendimai, skirti spręsti dabartinės valstybės skolų ir finansų krizės problemoms, turėtų būti siejami su ypatingu dėmesiu vidutinės trukmės ir ilgalaikėms augimo skatinimo priemonėms, taip pat su nuodugniu bendrosios ekonominės sistemos persvarstymu, kad būtų užtikrinta didesnis Europos ekonomikos tvarumas, konkurencingumas ir jos ilgalaikė sėkmė;
Welcomes the Annual Growth Survey (AGS) 2012 as presented by the Commission as a good basis for this year's European Semester; stresses that the solutions specifically targeting the current sovereign debt and financial crisis, on which all the institutions are working on a daily basis, should go hand in hand with a major focus on medium- and long-term growth-enhancing measures, as well as an overhaul of the general economic framework, in order to improve the sustainability and competitiveness of the European economy and ensure its long-lasting success;
vis dėlto mano, kad į metinę augimo apžvalgą neįtrauktos priemonės, būtinos atkurti Europos namų ūkių ir įmonių, taip pat finansų rinkų pasitikėjimui, kadangi joje neskirta dėmesio būtinybei imtis skubių veiksmų, reikalingų remti trumpalaikei veiklai ir užimtumui, o tai svarbu norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;
Deems however that the Annual Growth Survey falls short of what is necessary to restore confidence among European households and enterprises as well as financial markets, since it overlooks the need to take urgent action to support short-term activity and employment in investing in the EU 2020 objectives;
primena, kad į 2011 m. metinę augimo apžvalgą ir į keletą kitų iniciatyvų, kurios turi būti įgyvendintos pagal nacionalinius ir Europos teisės aktus, jau įtraukta didžioji dalis klausimų, kuriuos būtina spręsti norint atkurti pasitikėjimą, užtikrinti didesnį konkurencingumą, taip pat pažangų ir tvarų augimą ir skatinti darbo vietų kūrimą;
Recalls that the Annual Growth Survey 2011 and a number of other initiatives, which need to be implemented through national and European legislation, already contained most of the elements which are necessary to restore confidence, increase competitiveness and promote smart and sustainable growth and job creation;
primena savo raginimą Tarybai ir Komisijai, įtrauktą į jo 2011 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro, ir prašo pateikti viešą atsaką į šioje rezoliucijoje pateiktus klausimus;
Recalls its requests addressed to the Council and the Commission in its resolution of 1 December 2011 on the European Semester for Economic Policy Coordination and demands a public response to the elements contained in that resolution;
apgailestauja dėl to, kad valstybėse narėse nepakankamai sklandžiai arba netolygiai įgyvendinamos gairės, dėl kurių susitarta ES lygmeniu: valstybėms narėms, įgyvendinančioms savo politiką, suteikta būtinoji veiksmų laisvė, o dėl to neįmanoma išnaudoti viso gairių, dėl kurių susitarta, potencialo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; palankiai vertina tai, kad šių metų metinėje augimo apžvalgoje ypač pabrėžiama būtinybė imtis įgyvendinimo ir augimą skatinančių veiksmų; pabrėžia, kad turi būti užtikrintas gerokai didesnis demokratinis ekonomikos valdysenos pokyčių, dėl kurių susitarta, teisėtumas ir didesnė nacionalinė atsakomybė už juos;
Deplores the lack of, or unevenness in, the implementation in the Member States of guidelines agreed at the EU level, bearing in mind the necessary margin of discretion which the Member States enjoy to pursue their own policies, which prevents the agreed guidelines from unleashing their full potential to achieve EU 2020 goals; welcomes the fact of this year's Annual Growth Survey's emphasis being put on the need for implementation as well as on growth-enhancing actions; underlines the fact that the democratic legitimacy and national ownership of the changes which have been decided in terms of future economic governance need to be substantially increased;
sutinka, kad, remiantis metine augimo apžvalga ir oficialia Europos Parlamento ir kitų Europos institucijų pozicija šiuo klausimu, nustatyti veiksmų, kurių turėtų būti imtasi nacionaliniu ir ES lygmenimis, prioritetai ateinantiems dvylikai mėnesių, įskaitant strategijos „Europa 2020“ tikslus, į kuriuos turi būti atsižvelgta priimant sprendimus nacionalinės ekonomikos ir biudžeto srityse, vadovaujantis ES rekomendacijomis, skirtomis konkrečiai šaliai;
Agrees that the AGS and the official positions taken by the European Parliament and the other European Institutions in this regard set out priorities for action at national and EU level for the next twelve months, including for the achievement of the EU 2020 targets, which should feed into national economic and budgetary decisions, in line with the EU's country-specific recommendations;
pritaria Komisijos analizei, kurioje nurodyta, kad pastangos nacionaliniu ir ES lygmenimis turėtų būti sutelktos į penkias prioritetines sritis, t. y. į:
Agrees with the Commission's analysis that efforts at national and EU level should concentrate on the following five priorities:
diferencijuotą, augimui palankų mokesčių konsolidavimą užtikrinant ekonomikos atsigavimą ir darbo vietų kūrimą,
pursuing differentiated growth-friendly fiscal consolidation while ensuring economic recovery and job creation;
ilgalaikio realiosios ekonomikos finansavimo užtikrinimą,
ensuring long-term financing of the real economy;
tvaraus augimo skatinimą užtikrinant didesnį konkurencingumą ir daugiau investicijų,
promoting sustainable growth through more competitiveness and investments;
nedarbo ir krizės socialinių padarinių problemos sprendimą,
tackling unemployment and the social consequences of the crisis;
ES viešojo administravimo ir visuotinės svarbos paslaugų modernizavimą;
modernising EU public administration and services of general interest;
palankiai vertina pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų pažangos vertinimą, tačiau pabrėžia, kad kova su socialine atskirtimi ir skurdu turėtų likti svarbiausiu visų politikos krypčių prioritetu;
Welcomes the evaluation of the progress of the flagship initiatives of the EU 2020 Strategy, but underlines that the fight against social exclusion and poverty should remain a high priority of every policy;
mano, kad prieiga prie bazinių bankininkystės paslaugų lieka pagrindiniu socialinės įtraukties veiksniu, todėl skatina Komisiją imtis ryžtingesnių veiksmų siekiant užtikrinti galimybę naudotis šiomis paslaugomis;
Believes that access to basic banking services remains a key factor for social inclusion and therefore encourages the Commission to take bolder action to guarantee this access;
pripažįsta, kad valstybių narių ekonomika ir mokesčių politika tarpusavyje susijusios ir todėl poveikis vienoje valstybėje jaučiamas ir kitoje valstybėje; pabrėžia, kad visų valstybių narių augimo perspektyvos – nesvarbu, ar šiuo metu jos priklauso Euro grupei – labai priklauso nuo to, ar ryžtingai kovojama su skolų krize, taip pat nuo to, kaip koordinuojant ekonomikos politiką veiksmingai užtikrinama, kad daugiau dėmesio būtų skirta investicijoms į tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą; ragina valstybes nares imtis atitinkamų veiksmų siekiant iki Tarybos nustatyto termino pakoreguoti savo perviršinį deficitą ir iki priimtino lygio sumažinti savo valstybės skolą;
Acknowledges the interdependence and therefore spill-over effects between Member State economies and fiscal policies; stresses that the growth prospects of all Member States, whether they are currently in the Euro area or not, are highly dependent on how decisively the debt crisis is dealt with and how coordinated economic policies effectively ensure a better focus on investment for sustainable growth and job creation; urges Member States to take the appropriate steps to correct their excessive deficits by the deadlines set by the Council and to reduce their sovereign debts to a sustainable level;
atkreipia dėmesį į naujus teisėkūros pasiūlymus dėl ekonomikos valdysenos; mano, kad remiantis šiais pasiūlymais turėtų būti sudaryta galimybė stiprinti Europos Parlamento vaidmenį, susijusį su ekonomikos politikos priežiūros procedūrų apibrėžtimi ir įgyvendinimu pagal Europos semestrą, kaip nustatyta Sutarties 121 ir 136 straipsniuose;
Takes note of the new legislative proposals on economic governance; believes that such proposals should offer the opportunity to enhance the role of the European Parliament regarding the definition and implementation of economic policy surveillance procedures within the European Semester framework in conformity with the provisions of Articles 121 and 136 of the Treaty;
primena, kad esant dabartinei padėčiai, kai keletas valstybių narių turi rinktis griežtus ir nelengvus sprendimus, susijusius su viešųjų išteklių skirstymu, turi būti skubiai užtikrintas įvairių ekonomikos politikos priemonių nuoseklumas, ypač kai tai susiję su politika, kurią įgyvendinant vienodai skatinamas strategijos „Europa 2020“ tikslų siekis ir pagrindinių užsibrėžtų užduočių įgyvendinimas;
Recalls that, in the current context, where several Member States are confronted with stringent and difficult choices in terms of allocation of public resources it is urgent to ensure the consistency of different economic policy instruments and in particular policies conducive to respect for EU 2020 objectives and headline targets on an equal basis;
šiuo požiūriu primena, kad būtina aiškiai įvardyti, įvertinti ir spręsti valstybių narių vykdomos ekonominės politikos poveikio kitoms valstybėms narėms problemą ir atlikti ekonominės politikos priemonių, įtrauktų į ES semestro programą, socialinio poveikio vertinimus;
Recalls in that perspective the need to explicitly identify, assess and address spill-over effects of Member States' economic policies as well as to carry out social impact assessments of economic policy instruments included in the EU Semester framework;
pabrėžia, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į savo biudžeto padėtį, turėtų rinktis skirtingas strategijas, ir primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų didėjančios viešosios išlaidos neviršytų BVP augimo vidutinės trukmės laikotarpiu tendencijų lygio, jei šioms padidėjusioms išlaidoms padengti nenumatytos atitinkamos papildomos savo nuožiūra pasirinktos įplaukų priemonės; ragina valstybes nares sprendžiant biudžeto išlaidų ir įplaukų klausimus prioritetą teikti augimui palankiai politikai, pvz., švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, infrastruktūros ir energetikos politikai, ir užtikrinti, kad šios išlaidos ir įplaukos būtų planuojamos veiksmingai; ragina imtis veiksmingų, socialiniu požiūriu teisingų ir ilgalaikį poveikį turinčių reformų:
Underlines the fact that Member States should pursue differentiated strategies according to their budgetary situations and insists that Member States must keep their public expenditure growth below the rate of medium-term trend GDP growth provided that increased expenditure is not matched by additional discretionary revenue measures; invites the Member States to prioritise, on the expenditure and revenue sides of the budget, growth-friendly policies, such as education, research, innovation, infrastructure and energy, and to ensure the efficiency of such expenditures and revenues; calls for efficient, socially just and sustainable reform:
pensijų ir socialinio draudimo sistemų srityse,
of the pension and social security systems,
; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų koordinuojamos kovos su mokesčių vengimu priemonės;
; calls on the Commission to ensure the coordination of measures against tax evasion;
teigiamai vertina rengiamą itin svarbų ir nuodugnų finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros sistemų persvarstymą; yra įsitikinęs, kad būtina dar uoliau stengtis ir taikyti dar platesnio užmojo priemones siekiant užtikrinti didesnį ES finansų sistemos atsparumą; pabrėžia, kad taip būtų paskatintas Europos Sąjungos konkurencingumas; pabrėžia, kad šie veiksmai turi būti įgyvendinami taip, kad būtų vengiama reguliuojamojo arbitražo ir kad nebūtų skatinamas kapitalo nutekėjimo ar finansinės veiklos perkėlimas iš ES;
Welcomes the fact that a major overhaul of regulation and supervision of the financial sector is underway; believes that more diligent and ambitious measures are required in order to enhance the resilience of the EU financial system; stresses that this would enhance the competitiveness of the European Union; stresses that this must be undertaken in a way that discourages regulatory arbitrage and which does not encourage capital flight or the relocation of financial activity from the EU;
pabrėžia, kad norint atkurti investuotojų pasitikėjimą turės būti stiprinamos bankų kapitalo pozicijos ir priemonės, reikalingos padėti jiems gauti finansavimą, kaip galima labiau ribojant trumpalaikio atlygio sistemas ir neadekvačius verslo modelius; yra įsitikinęs, kad būtina tolesnė finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros sistemų reforma, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgta į valstybės ir privačiojo sektoriaus skolų rinkoje padidėjusią riziką, įskaitant sisteminių bankų kapitalo pozicijų stiprinimą, nors tai neturi kelti grėsmės ne sisteminių finansinių institucijų konkurencingumui; pabrėžia, kad bankus pakankamai aprūpinus kapitalu jie neturėtų be reikalo riboti skolinimo realiosios ekonomikos sektoriui ir todėl įgyvendinant reguliavimo veiksmus turėtų būti numatytas pagrindas jų skolinimo pajėgumams didinti; ragina Komisiją užtikrinti, kad pagal Europos finansų priežiūros sistemą būtų išsaugotas skolinimas bankams, ypač kai tai susiję su institucijomis, kurios pasinaudojo per krizę teikiama valstybės parama ir pagal Europos centrinio banko (ECB) likvidumo eilutes numatytais ištekliais; tikisi, kad Komisija iki 2012 m. vasaros pateiks savo pasiūlymus dėl bankų valdymo krizės sąlygomis; apgailestauja dėl privačių nuostolių socializacijos vadinamųjų likvidumo injekcijų bankininkystės sektoriuje pagrindu ir dėl bet kokio spekuliatyvaus reitingų agentūrų ir tarptautinių finansų centrų elgesio;
Underlines the fact that restoring investor confidence will require a strengthening of the banks' capital positions and measures to support their access to funding, as far as possible curtailing short-term remuneration systems and inadequate business models; believes that further reform of the regulation and supervision of the financial sector will be necessary in order to reflect heightened risks in the sovereign and private debt markets, which includes a strengthening of the capital positions of systemic banks, although this must not undermine the competitive position of non-systemic financial institutions; stresses that, after having been correctly capitalised, banks should not unduly restrict lending to the real economy and therefore regulatory actions should lay the basis for an increase in their lending capacity; invites the Commission to ensure that the European system of financial supervision maintains bank lending, in particular by those institutions that benefited from crisis-related State aid and the support of ECB liquidity lines; expects the Commission to make its proposals on crisis bank management before Summer 2012; deplores the socialisation of private losses through injections of liquidity in the banking sector and any speculative behaviour by rating agencies and international financial centres;
pritaria tam, kad būtų sukurtos projektų obligacijos, skirtos prisidėti prie pagrindinių infrastruktūros projektų finansavimo siekiant skatinti tvarų augimą ir užimtumą;
Supports the creation of project bonds designed to contribute to the financing of key infrastructure projects in order to promote sustainable growth and jobs;
atkreipia dėmesį į itin svarbų Europos investicijų banko (EIB) grupės vaidmenį remiant realiąją ekonomiką ir ypač mažas ir vidutinio dydžio įmones (MVĮ) ir užtikrinant ilgalaikių infrastruktūros projektų investicijas vadovaujantis strategija „Europa 2020“; yra įsitikinęs, kad ES turėtų naudoti turimus išteklius ir kurti naujoviškas finansavimo priemones toms valstybėms narėms, kurių galimybės numatyti fiskalines paskatas ribotos;
Underlines the key role of the EIB group in supporting the real economy and SMEs in particular and in ensuring investment in long-term infrastructure projects in line with the EU 2020 strategy; believes that the EU should use the existing resources and create innovative financing instruments for those Member States with limited room for financial stimulus;
nerimauja dėl makroekonominio disbalanso ES ir dėl to, kad daug valstybių narių, ypač tos, kurios patiria rinkos spaudimą, produktyvumo požiūriu atsilieka; primygtinai atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį adekvačiai sprendžiant šias problemas tiek vadinamosiose deficito, tiek perviršio šalyse atlieka glaudesnis ekonomikos politikos koordinavimas ir struktūrinės reformos; reiškia susirūpinimą dėl to, kad ateinančiais metais didžiausio pasaulinio augimo tikimasi už ES ribų, taigi turės būti stiprinami valstybių narių eksporto pajėgumai ir sukurta stabili vertę užtikrinanti tiesioginių užsienio investicijų, skirtų ES realiajai ekonomikai, sistema;
Is worried by the macroeconomic imbalances within the EU and the fact that many Member States, in particular those under market pressure, are falling behind in terms of productivity; insists on the role of enhanced coordination of economic policies as well as structural reforms in tackling these problems in both deficit and surplus countries in an adequate way; is worried by the fact that the bulk of global growth is expected to come from outside the EU in the coming years, which will necessitate a strengthening of the export capacity of Member States, as well as providing a stable framework for value-creating foreign direct investment destined for the EU's real economy;
Kova su nedarbu ir krizės sukeltais socialiniais padariniais (EMPL komiteto kompetencija)
Tackling unemployment and the social consequences of the crisis (competence of the EMPL Committee)
yra įsitikinęs, kad struktūrinis darbo jėgos pasiūlos ir paklausos nesuderinamumas trikdys ekonomikos atsigavimą ir ilgalaikį augimą, todėl ragina imtis struktūrinių darbo rinkos reformų atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir užtikrinant socialinę sanglaudą; atkreipia dėmesį į socialinių partnerių vaidmenį ir atsakomybę rengiant ir įgyvendinant struktūrines reformas;
Believes that the structural mismatch between supply and demand for labour will hinder recovery and long-term growth and therefore calls for structural reforms in the labour market, while respecting the subsidiarity principle and ensuring social cohesion; draws attention to the role and responsibilities of the social partners in the design and implementation of structural reforms;
primena, kad ES, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens viešojo administravimo kokybė yra lemiamas konkurencingumo ir svarbus produktyvumo veiksnys; pažymi, kad viešojo sektoriaus reformos yra būtina konkurencingumo atkūrimo dalis; mano, kad aukštos kokybės viešajam administravimui užtikrinti būtini adekvatūs biudžeto ištekliai ir reformos, kartu turi būti paisoma subsidiarumo principo, kaip nustatyta Protokole (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų;
Recalls that the quality of public administration at EU, national, regional and local level is a determining element of competitiveness and an important productivity factor; notes that public-sector reforms are an imperative part of restoring competitiveness; considers that a high quality of public administration needs adequate budgetary resources and reforms while respecting the subsidiarity principle as laid down in Protocol No 26 on Services of General Interest;
atkreipia dėmesį į visuotinės svarbos paslaugų kokybės užtikrinimo sistemą, kuri skirta aiškumui ir teisiniam konkretumui, susijusiam su tuo, kaip ES taisyklės taikomos visuotinės svarbos paslaugoms, užtikrinti, prieigai prie svarbiausių paslaugų suteikti ir kokybei skatinti;
Takes note of the Quality Framework on Services of General Interest to enhance clarity and legal certainty as to how EU rules apply to services of general interest (SGI), ensure access to essential services and promote quality;
apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės lėtai įgyvendina ES teisės aktus, ir ragina jas siekti rezultatų kokybiškos statistikos srityje, kaip ir buvo susitarta; yra tvirtai įsitikinęs, kad disponavimas patikimais, tiksliais ir naujausiais duomenimis yra esminė politinių sprendimų priėmimo proceso dalis; teigiamai vertina Komisijos pastangas gerinti duomenų, kuriuos valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui), patikimumą; ragina valstybes nares kuo greičiau įgyvendinti neseniai priimtą Tarybos direktyvą dėl valstybių narių biudžeto sistemoms taikomų reikalavimų;
Regrets the slow pace of the implementation of EU legislation by certain Member States and urges them to deliver the agreed results concerning the quality of statistics; is firmly convinced that the availability of reliable, accurate and up-to-date data provides a key element of the political decision-making process; welcomes the efforts of the Commission to improve the reliability of the data provided by Member States for the Commission (Eurostat); calls on the Member States to implement the recently adopted Council Directive on Requirements for the Budgetary Framework of the Member States as soon as possible;
ragina veiksmingiau teikti viešąsias paslaugas, taip pat gerinti viešojo administravimo ir teismo institucijų skaidrumą ir jų darbo kokybę; toliau ragina mažinti nereikalingą administracinę naštą ir riboti biurokratines procedūras; pabrėžia, kad svarbu stebėti ir vertinti, kaip veikia valstybės tarnyba, atsižvelgiant į subsidiarumo principą;
Calls for more efficiency in the delivery of public services as well as an increase in the transparency and quality of public administration and the judiciary, and further encourages reductions in the unnecessary administrative burden and red tape; underlines the importance of monitoring and evaluating civil service performance in conformity with the subsidiarity principle;
atsižvelgdamas į tai, kad metinė augimo apžvalga apima gerokai daugiau negu vien ekonomikos klausimus, ragina Komisiją rengti programas, skirtas konkretiems politikos sektoriams, pvz., gynybos sektoriui, pagal kurias jungtinis valdymas dalyvaujant kelioms valstybėms narėms ar jungtinė jų atsakomybė užtikrintų masto ekonomiją, o tai lemtų pridėtinę vertę dalyvaujančios valstybėms narėms ir padėtų joms sutaupyti lėšų;
Encourages the Commission, considering that the AGS covers much more than just economic elements, to develop programmes for specific policy sectors, such as defence, where joint management or joint ownership between multiple Member States would provide economies of scale, which would bring added value and financial savings to the Member States involved;
pabrėžia, kad dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis svarbesnį nei bet kada anksčiau vaidmenį atlieka ES finansuojamos programos, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl strategijos „Europa 2020“ veiksmų finansavimo pervedant nepanaudotus mokėjimų asignavimus;
Underlines, in the current economic context, the even more crucial role played by EU-funded programmes and encourages the Commission to put forward a proposal to fund EU 2020 strategy actions through the transfer of unused payment appropriations;