natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad vykdant prisitaikymo prie klimato kaitos politiką turėtų būti siekiama, jog ši politika atliktų pagrindinį vaidmenį siekiant tvaraus augimo; be to, pabrėžia, kad ši politika gali ir privalo turėti potencialo kurti darbo vietas ir apsaugoti socialinį teisingumą, taigi prisidėti prie aukštesnio užimtumo lygio ir padėti kovoti su skurdu bei socialine nelygybe;
Stresses that climate change adaptation policies should have the ambition of becoming the driver of sustainable growth; stresses, moreover, that these policies can and must also have the ability to create jobs and protect social justice, thereby contributing to higher employment levels and helping to fight poverty and social inequalities;
pabrėžia, kad rengiant ES atkūrimo strategiją reikia atsižvelgti į prisitaikymo politikos socialinį ir užimtumo aspektą;
Underlines that the social and employment dimension of adaptation policies needs to be taken into account within the EU's recovery strategy;
pažymi, kad plataus užmojo prisitaikymo planai padės plėtoti ekologiškas darbo vietas Europoje, o tai padės mums kurti ekonomiką be anglies dioksido, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant tvaresnio ekonominio augimo visoje Europoje;
Observes that ambitious adjustment plans will contribute to the development of green jobs in Europe, which will help us towards a carbon-free economy, and calls on the Commission and Member States therefore to make greater efforts to achieve more sustainable economic growth everywhere in Europe;
pabrėžia, kad būtina užtikrinti reikiamą apsaugą skurdesnėms bendruomenėms ir socialinėms grupėms, susiduriančioms su didelėmis prisitaikymo prie klimato kaitos veiklos sąnaudomis;
Stresses the need to provide poorer communities and social groups with adequate protection in connection with the high cost of adaptation efforts;
teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus iki 2011 m. parengti klimato kaitos poveikio sveikatai gaires ir kontrolės mechanizmus; pabrėžia didėjančią užkrato pernešėjų platinamų ligų plitimo riziką, didelį poveikį kvėpavimo sistemos sveikatai ir būtinybę Europos piliečius šviesti apie Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro rekomenduotas veiksmingas prevencines priemones;
Welcomes the proposals of the Commission to develop guidelines and surveillance mechanisms on the health impact of climate change by 2011; underlines the increasing risk of propagation of vector-borne diseases, the serious impacts on respiratory health and the need to educate European citizens about effective preventive measures recommended by the European Centre for Disease Prevention and Control;
pažymi, kad tikėtina, jog klimato kaitos poveikis sveikatai turės didžiausią įtaką labiausiai vargingoms bendruomenėms, skurdžiausioms gyventojų grupėms ir pažeidžiamiausioms grupėms, kaip antai vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms ir jau sergantiems žmonėms; mano, kad labai svarbu, jog prisitaikymo priemonių klausimas būtų svarstomas atsižvelgiant į nelygybę sveikatos srityje, ir kad šiomis priemonėmis būtų skatinami veiksmai, kurie teikia bendrą naudą sveikatai;
Notes that the health impacts of climate change are likely to impact the hardest on the most deprived communities, the poorest populations and the most vulnerable groups, such as children, the elderly and those who are already ill; regards it as essential for adaptation measures to be considered in the context of health inequalities, and for such measures to encourage action that promotes health co-benefits;
pabrėžia, kad būtina paspartinti esamų gyvūnų ligų priežiūros ir kontrolės sistemų taikymą;
Stresses the need to step up existing animal disease surveillance and control systems;
pripažįsta sveikatos sektoriaus atliekamą vaidmenį prisitaikymo procese; ragina ES remti veiksmus, kuriais būtų siekiama mažinti vykdant veiklą šiame sektoriuje išmetamo anglies dioksido kiekį, ir užtikrinti reikiamą prisitaikymo priemonių finansavimą sveikatos sektoriuje;
Recognises the role the health sector plays in adaptation; calls on the EU to support action to reduce the sector's carbon footprint, and to ensure adequate financing for adaptation measures in the health sector;
pabrėžia poreikį užtikrinti, kad galiojančiuose teisės aktuose dėl įmonių licencijų ir poveikio aplinkai vertinimo būtų reikalaujama, jog planuojant kiekvieną infrastruktūros projektą arba suteikiant leidimą pramonės veiklai turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į numatomas būsimas klimato sąlygas ir su jomis susijusią riziką, taip pat išsaugomas tam tikras gebėjimas prisitaikyti; pažymi, kad daugeliu atvejų būtų tikslingiau ne statyti apsaugas siekiant pasirengti neigiamiems klimato padariniams, bet nevystyti pažeidžiamų vietovių;
Underlines the need to ensure that existing legislation on industrial permitting and environmental impact assessment requires any planned infrastructure or authorised industrial activity to take full account of the predicted future climatic conditions and resulting risks, while maintaining a certain adaptive capacity; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas rather than to construct defences in preparation for adverse climate effects;
pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog atliekant poveikio aplinkai vertinimus, jeigu reikia, būtų apskritai atsižvelgiama į galimus skirtingus prisitaikymo scenarijus, jei šie scenarijai yra pagrįsti moksliniu požiūriu;
Stresses the need to ensure that environmental impact assessments, where relevant, take in general into account probable different adaptation scenarios to the extent that these scenarios are scientifically substantiated;
ragina Komisiją kuo greičiau parengti klimato kaitai atsparios infrastruktūros projektų metodologijas, taip pat sąnaudų ir naudos analizę bei galimas alternatyvas;
Calls on the Commission to develop as soon as possible methodologies for ‘climate-proofing’ infrastructure projects, including a cost-benefit analysis and possible alternatives;
siūlo, kad Komisija svarstytų būdus, kaip galėtų būti skatinama tinkama žemėtvarka (įskaitant pavojų ir rizikos zonų žemėlapių sudarymą), tai būtų viena iš galimybių, kurias Komisija ketina tirti siekdama įvertinti valstybės ir privačių investicijų poveikį klimatui;
Suggests that the Commission should consider ways of encouraging appropriate land-use planning (including risk and hazard mapping) among the possibilities that it intends to explore in connection with the climate impact assessment of public and private investment;
ragina Komisiją vykdyti savo planus ir įtraukti klimato poveikio aspektą į statybos standartus (pvz., Eurokodus) siekiant pagerinti didelės rizikos vietovėse esančių pastatų atsparumą;
Encourages the Commission to go ahead with its plan to incorporate climate impacts into construction standards (such as Eurocodes) in order to improve the resilience of buildings located in risk-prone areas;
laikosi nuomonės, kad, atsižvelgus į mikroklimatą, tankiai apgyvendintose vietovėse ir miestuose reikėtų vengti konstrukcijų, kurios neleidžia vandeniui nubėgti nuo žemės paviršiaus;
Takes the view that, from the micro-climatic point of view, construction that prevents water from running off land in densely populated areas and towns should be avoided;
apgailestauja, kad į baltojoje knygoje stokojama dėmesio transporto sektoriui, nors jame išmetama 27 proc. viso ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir veiksmingos prisitaikymo priemonės yra būtinos;
Regrets the lack of attention paid to the transport sector in the White Paper, even though it accounts for 27% of EU greenhouse gas emissions and effective adaptation measures are needed;
pabrėžia tai, kad reikia, jog transporto sektorius taip pat sudarytų neatskiriamą Europos klimato kaitos strategijos dalį, ir ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl Europos klimato ir transporto paketo;
Stresses the need for the transport sector to form an integral part of the European strategy on climate change, and calls on the Commission to put forward a proposal for a European climate and transport package as soon as possible;
mano, kad labai svarbu skatinti įvairių transporto rūšių naudojimą, nes tai vienas iš būdų siekiant dekarbonizuoti transportą;
Considers it essential to support a modal shift as one means of moving towards the decarbonisation of transport;
pabrėžia, kad visų rūšių transporto išorės sąnaudos, susijusios su prisitaikymu, turėtų būti palaipsniui įtraukiamos į vidaus sąnaudas;
Stresses that all modes of transport must gradually internalise their external adaptation costs;
laikosi nuomonės, kad ekonominė, socialinė ir finansinė būtinų prisitaikymo priemonių reikšmė transporto sektoriuje, pvz., šio sektoriaus pertvarkymo pasekmės (visų pirma dėl kitų transporto rūšių naudojimo) vis dar nepakankamai ištirtos ar numatytos; ragina Komisiją nustatyti įvairių šio sektoriaus sričių (geležinkelių, kelių, oro ir jūrų transporto) pažeidžiamumo rodiklius ir keitimosi geriausia praktika būdus;
Takes the view that the economic, social and financial implications of the necessary adaptation measures in the transport sector, such as the effect of reorganising the sector (notably owing to a modal shift) are still not adequately known or anticipated; calls on the Commission to define vulnerability indicators and methods for exchanging best practice for the sector's different components (rail, road, air and maritime transport);
prašo Komisijos ir valstybių narių parengti veiksmingą mobilumo miestuose politiką, kurią įgyvendinus dideliuose miestuose sumažėtų spūstis ir tarša ir pagal kurią būtų plėtojamas viešasis transportas, naudojamas įvairiarūšis vežimas ir pažangiosios transporto sistemos;
Calls on the Commission and the Member States to draw up an effective urban mobility policy which will reduce traffic congestion and pollution in large urban areas through the development of public transport and co-modality and the use of intelligent transport systems;
taip pat prabrėžia, kad norint skatinti modernią ir tvarią transporto politiką kitu ES finansinio programavimo laikotarpiu (2014–2020) reikia skirti tinkamą finansinę paramą prioritetiniams transeuropinio tinklo (TEN) geležinkelių, jūrų ir vandens kelių projektams;
Stresses also that in order to promote a modern and sustainable transport policy, the appropriate financial support needs to be provided to priority TEN railway, maritime and waterways projects during the next EU financial programming period (2014-2020);
pabrėžia poreikį toliau tęsti direktyvos „Eurovinjetė“ teisėkūros procesą siekiant palengvinti išorės sąnaudų įtraukimą į vidaus sąnaudas remiantis principu „teršėjas moka“ ir sukurti vienodas konkurencijos sąlygas įvairioms transporto rūšims;
Stresses the need to proceed with the ‘Eurovignette’ Directive legislative process in order to facilitate the internalisation of external costs on the basis of the ‘polluter pays’ principle, establishing a level playing-field for competition between modes of transport;
pabrėžia, kad klimato kaita daro didelį poveikį energijos tiekimui ir paklausai ES valstybėse narėse;
Emphasises that climate change has a major impact on energy supply and demand in the EU Member States;
ragina Komisiją atlikti išsamų būsimų įvykių energijos srityje tyrimą atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį infrastruktūrai ir energijos paklausai;
Calls on the Commission to conduct an in-depth analysis of future energy scenarios, taking into account the impact of climate change on infrastructures and energy demand;
ragina Komisiją ištirti, ar elektros gamybos galimybės panaudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir iškastinio kuro išteklius pasikeis dėl klimato kaitos, ir atkreipia ypatingą dėmesį į šiluminių elektrinių aušinimo apribojimus ir susijusį poveikį;
Calls on the Commission to investigate whether electricity production potential from renewable and fossil fuel energy sources will change as a result of climate change, and draws particular attention to the constraints on the cooling of thermal power stations and the consequences thereof;
atkreipia dėmesį į tai, kad, turint mintyje reaktorių aušinimą, keliama ypatinga grėsmė branduolinių įrenginių saugai per karščio bangas, dėl šios problemos gali būti daroma daug aplinkosauginės žalos aplinkiniams vandenims ir didelis neigiamas poveikis tiekimo saugumui;
Notes, in relation to the cooling of reactors, the particular risks posed to the safety of nuclear installations during heat waves, a problem which can have potentially significant negative environmental impacts on surrounding waters and security of supply implications;
atkreipia dėmesį į tai, kad ekstremaliomis oro sąlygomis, pvz., potvynių ir audrų metu, gali būti daroma žala jėgainėms, elektros pilonams, pastotėms ir elektros dėžėms arba laikinai gali būti nutrauktas jų darbas; todėl laikosi nuomonės, kad reikia sukurti įvairius ir atsparius elektros energijos tinklus siekiant patenkinti didesnį tinklo lankstumo poreikį ir kad dėl šios priežasties reikia sustiprinti tiek vietos tinklus, tiek tarptautinius aukštos įtampos tinklus;
Notes that extreme weather conditions such as floods and storms can damage power stations, electricity pylons, substations and electricity cabinets, or shut them down temporarily; takes the view that diverse and robust electricity networks are therefore required to cope with the greater need for network flexibility, and that both local networks and international high-tension grids thus need to be strengthened;
pabrėžia, kad dėl klimato kaitos kis energijos naudojimas pastatuose ir kad šiuo požiūriu svarbiausia yra spręsti pastatų perkaitimo problemą; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgus į tai, didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas natūraliam, mechaniniam vėsinimui, energijos vartojimo efektyvumui ir apgalvotam erdvių planavimui;
Emphasises that energy use in buildings will change as a result of climate change, and that the greatest challenge here lies in tackling the overheating of buildings; takes the view that natural cooling, mechanical cooling, energy performance and well thought-out spatial planning should play an important role in this respect;
laikosi nuomonės, kad išmintinga energetikos politika, kurią taikant regionuose būtų aktyviai remiami atsinaujinančiosios energijos ištekliai, decentralizuotas energijos tiekimas ir veiksmingas energijos naudojimas, ne tik padėtų kovoti su klimato kaitos padariniais, bet ir suteiktų gyventojams naujų ekonominių galimybių ir perspektyvų;
Takes the view that, by means of intelligent energy policies that actively promote renewable energy sources, decentralised energy supply and energy efficiency in their territories, the regions can not only contribute to fighting the effects of climate change, but also open up new economic opportunities and prospects for their citizens;
pabrėžia , kad priemonės, susijusios su energijos tiekimu ir prieiga prie energijos, turi būti parengtos atsižvelgiant į valstybių narių solidarumą, ir kad ES turėtų prisidėti prie pasaulinės politikos pokyčių siekiant didesnio energijos naudojimo veiksmingumo ir mažai anglies dioksido išskiriančių energijos išteklių, pvz., atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimo skatinimo;
Stresses that measures concerning energy supply and access to energy have to be defined in a context of solidarity among Member States and that the EU should contribute to a global policy shift towards greater energy efficiency and the promotion of low-carbon energy sources, e.g. renewable energy sources (RES);
ragina valstybes nares iki 2010 m. birželio 30 d. pateikti plataus užmojo, išsamius ir realius nacionalinius veiksmų planus pagal ES nustatytus modelius ir parametrus ir nurodo, kad kiekvienos valstybės narės energijos iš atsinaujinančių išteklių poreikis pirmiausia privalo būti tenkinamas vietoje gaminama energija, o iš atsinaujinančių išteklių gaunamos energijos statistinio perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą mechanizmas privalo būti naudojamas tik tais atvejais, kai jis visapusiškai pagrįstas;
Calls on the Member States to provide, by 30 June 2010, ambitious, comprehensive and realistic national action plans in accordance with the models and parameters laid down by the EU, observing that the needs of each Member State for energy from renewable sources must be met principally by domestic production, while the mechanism for the statistical transfer of energy from renewable sources between Member States must be used only where this is considered to be fully justified;
atsižvelgdamas į tai, kad NATURA 2000 yra pagrindinis ES politinių pastangų išsaugoti ekologines sistemas besikeičiančiomis klimato sąlygoms ramstis, ragina tinkamai finansuojant ES ir valstybėms narėms bei remiantis glaudžiu bendradarbiavimu ir konsultacijomis su vietos bendruomenėmis aktyviai valdyti NATURA 2000 teritorijas ir kitus susijusius landšaftus, taip pat pabrėžia, kad reikia parengti gaires siekiant užtikrinti natūralių vietovių sąsają; pabrėžia, kad, kaip nurodoma Komisijos poveikio vertinime ( SEC(2008)2887 ), kuris pridėtas prie Komisijos komunikato „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“, vis dar reikia surinkti daug žinių apie invazinių rūšių mastą ir kelius, jų daromą poveikį ekosistemoms ir kaip klimato kaita paveiks biologines invazijas;
Given that NATURA 2000 forms the central pillar of EU policy efforts to maintain ecosystems in changing climate conditions, calls for active management of NATURA 2000 sites and of other relevant landscapes, with proper financing from the EU and Member States and based on close cooperation with and consultation of local communities, and stresses, further, the need for guidelines to ensure connectivity between natural areas; stresses that, as stated in the Commission Impact Assessment ( SEC(2008)2887 ) annexed to the Commission Communication ‘Towards an EU strategy on invasive species’, there is still a lot to learn about the magnitude and pathways of invasive species, how they impact on ecosystems, and how climate change will affect biological invasions;
pabrėžia, kad sausumos ir jūrų ekosistemų atsparumas visų pirma priklauso nuo biologinės įvairovės išsaugojimo;
Emphasises that the resilience of terrestrial as well as marine ecosystems ultimately depends on the preservation of biological diversity;
, gali būti padedama spręsti ekosistemų atsparumo Europoje klausimą tol, kol į valdymo planus įtraukiamas ekosistemomis grindžiamas principas; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti, kad šios politikos įgyvendinimas būtų svarbiausias prioritetas;
, can help to address ecosystem resilience in Europe as long as management plans incorporate an ecosystems-based approach; calls on the Commission and Member States to attach the highest priority to implementing these policies;
pabrėžia tai, kad svarbu tirti svetimų rūšių antplūdį į Europos ekosistemas (pvz., tropinių jūrų rūšys Viduržemio jūros regione) ir rengti tinkamą politiką siekiant kovoti su šiuo reiškiniu;
Stresses the importance of studying the phenomenon of the invasion of European ecosystems by alien species (e.g. tropical marine species in the Mediterranean) and of developing suitable policies to counter it;
pabrėžia tai, kad Europos miesto vietovėse gyvena beveik 75 proc. visų gyventojų ir kad klimato kaita – dar vienas veiksnys, darantis poveikį gyvenimo miestuose kokybei; ragina EAA tirti numatomą klimato kaitos poveikį miesto zonų mikroklimatui atsižvelgiant į, pavyzdžiui, vadinamosios miesto karščio salos efektą;
Stresses the fact that urban areas in Europe accommodate nearly 75% of the population and that climate change is one additional factor impacting on quality of life in towns and cities; urges the EEA to study the expected impact of climate change on micro-climates in urban areas (taking into account, for example, the urban heat-island effect);
pabrėžia, kad dėl klimato kaitos turbūt prasidės didelio masto ekologinių problemų sukelta migracija iš regionų (Afrika, Artimieji Rytai, Pietų ir Pietryčių Azija), iš kurių jau ir šiandien į Europą migruoja didžiausi srautai;
Emphasises that climate change is likely to induce large-scale environmental migration from regions which are already at the origin of migration flows to Europe (Africa, the Middle East, south and south-east Asia);
pabrėžia, kad planuojant ilgalaikę paramos vystimuisi politiką reikia atsižvelgti į migraciją dėl ekologinių priežasčių siekiant, kad kilmės šalyse būtų galima laiku imtis prevencinių ir skubių humanitarinės pagalbos priemonių;
Stresses that environmental migration should be taken into account in the long-term planning of development assistance policy, so that timely prevention and prompt humanitarian response measures can be taken in the countries of origin;
pabrėžia prisitaikymo priemonių, kuriose būtų atsižvelgiama į visus Europos kultūros paveldo aspektus, rengimo svarbą;
Stresses the importance of developing adaptation measures which take into account all aspects of European cultural heritage;
pabrėžia būtinybę pripažinti, kad vietos ir regionines valdžios institucijos yra pagrindiniai veikėjai kovojant su žalingu klimato kaitos poveikiu;
Stresses the need for local and regional authorities to be recognised as pivotal actors in the struggle against the harmful effects of climate change;
pabrėžia, jog svarbu užtikrinti tinkamą intervencijos lygmenį, tarpsektorinę integraciją ir atsparų aplinkosauginį pagrindą, kad būtų maksimaliai padidintas įgyvendintų priemonių veiksmingumas;
Emphasises the importance of having the appropriate level of intervention, cross-sectoral integration and resilient environmental underpinning in order to maximise the effectiveness of the measures implemented;
ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti koordinuotą požiūrį sprendžiant prisitaikymo klausimus, kad būtų užtikrinta teritorinė ES sanglauda;
Calls on the Commission and the Member States to encourage a coordinated approach when dealing with adaptation to guarantee territorial cohesion across the EU;
laikosi nuomonės, kad reikėtų imtis priemonių siekiant suderinti ekonomikos požiūriu naujoviškus ir tvarius veiksmus ir natūralios aplinkos apsaugą, taigi sumažinti ekologinių ir ekonominių interesų konfliktą;
Is of the view that measures should be taken that reconcile economically innovative and sustainable action with protection of the natural environment and thus minimise conflicts of use between ecological and economic interests;
ragina Komisiją imtis veiksmų pasiūlymų, pagal kuriuos siekiama pradėti taikyti privalomas nacionalines ir regionines prisitaikymo strategijas, klausimu;
Urges the Commission to act on the proposals to introduce mandatory National and Regional Adaptation Strategies;
ragina Komisiją parengti visapusišką draudimo sektoriaus įtraukimo didinant informuotumą apie riziką ir rizikos pasidalijimą metodą;
Invites the Commission to develop a comprehensive approach regarding the involvement of the insurance industry towards risk awareness and risk sharing;
ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kurių reikia norint sukurti ilgalaikę, stiprią ir veiksmingą klimato kaitos rizikos valdymo sistemą, aprėpiančią visus aspektus, nuo rizikos supratimo iki rizikos pasidalijimo ir padarinių panaikinimo, kuriai veiksmingai vadovautų ir kurioje dalyvautų valdžios institucijos;
Calls on the Commission and Member States to develop the public-private partnerships needed to create a long-term, strong and effective climate risk management framework (covering all aspects from risk awareness to risk sharing and recovery), with strong leadership by and the involvement of the public authorities;