natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antra, reikia peržiūrėti fondams taikomas tinkamumo taisykles ir išspręsti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kilusias problemas.
Secondly, there is a need to review the eligibility rules of the funds to address issues which have come up in the 2007‑13 programming period.
Galbūt įmanoma labiau suderinti skirtingų ES fondų taisykles ir taip supaprastinti lėšų gavėjams taikomą tvarką.
There may be some scope for the further alignment of rules across different EU funds, to simplify the life of beneficiaries.
Be to, galima plačiau taikyti supaprastintą sąnaudų procedūrą, kaip antai standartinius vieneto įkainius ir vienkartines išmokas, tai yra ne išlaidomis, bet išdirbiu ir rezultatais grindžiamus finansavimo metodus.
There is also scope for more extensive use of simplified costs such as unit costs and lump sum payments — funding methods which are based on outputs and results, rather than money spent.
Nagrinėjama, koks būtų poveikis, jeigu valdant sanglaudos politiką būtų plačiau taikomos e. valdysenos priemonės.
The possible effects of a more extensive use of e-Governance in the management of cohesion policy are being studied.
Europos sanglaudos politikoje įtvirtintu integruoto požiūrio principu pabrėžiama, kad skatinant vystymąsi reikia nuodugniai derinti viešąją politiką ir užtikrinti skirtingų partnerių bendradarbiavimą.
The integrated approach inherent to European cohesion policy emphasises that promoting development requires close coordination of public policies and collaboration between various partners.
Dirbant išvien Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, sanglaudos politika galima padidinti skirtingų politikos krypčių nuoseklumą ir sąveiką.
By working closely together at European, national, regional and local levels, cohesion policy can increase the consistency and synergy between different policies.
Taigi laikantis integruoto požiūrio ir derinant skirtingų politikos sričių veiklą bus pasiekta geresnių rezultatų nei įgyvendinant atskiras iniciatyvas.
Thus, an integrated approach, with coordination of actions across policy areas, will achieve better results than individual initiatives.
Be to, kaip pabrėžiama biudžeto peržiūros dokumente, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ reikia integruotų sprendimų, todėl turimas priemones reikėtų sujungti, pavyzdžiui, nustatant bendrą strateginį požiūrį ES lygmeniu, taip pat regionų ir vietos lygmenimis.
Furthermore, as the Budget Review points out, Europe 2020 needs integrated solutions, so the integration of the available instruments should be facilitated for example via common strategic approaches at EU level but also at regional and local level.
Todėl, kaip minėta, rengdama laikotarpio po 2013 m. sanglaudos politikos teisės aktų pasiūlymus, Komisija imasi derinti skirtingoms politikos sritims, finansinėms priemonėms ir fondams taikomas tinkamumo taisykles, kad ES finansines priemones būtų lengviau taikyti praktiškai.
Thus, as mentioned above, in its preparation of the legislative proposals for cohesion policy post-2013, the Commission is taking steps to align eligibility rules across policy areas, financial instruments and funds in order to facilitate delivery of EU financial instruments on the ground.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011068/2010
Question for written answer E-011068/2010
Tema: Dviračių transporto priemonių vairuotojų saugumas
Subject: Road safety for cyclists and motorcyclists
Pažeidžiamiausių kelių eismo dalyvių, tokių kaip motociklų vairuotojai, dviratininkai ir pėstieji, keliuose žūva ir sužalojama daugiausia.
Motorcyclists, cyclists and pedestrians count among the road users the most vulnerable to traffic accidents.
2008 m. šie eismo dalyviai sudarė 45 % visų žuvusiųjų keliuose.
In 2008, these groups made up 45 % of the total number of fatalities in such accidents, and in some European countries this number is on the rise.
Kai kuriose Europos šalyse vis didėja šis skaičius.
Since the number of cyclists and motorcyclists is also increasing, so is the number of accidents and victims.
Didėjant šias transporto priemones naudojančių kelių eismo dalyvių skaičiui, daugėja avarijų ir aukų, todėl būtina imtis papildomų saugos priemonių.
There is thus a need for additional safety measures.
Kokių konkrečių veiksmų ketina imtis Komisija, įgyvendindama kelių eismo saugos politikos kryptis 2011–2020 m., kad padidintų dviratėmis transporto priemonėmis keliaujančių žmonių saugumą?
What specific action does the Commission intend to take to implement the policy orientations on road safety for 2011‑20 with a view to increasing safety for cyclists and motorcyclists?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011109/2010
Question for written answer E-011109/2010
Bart Staes (Verts/ALE) , Alf Svensson (PPE) , Kartika Tamara Liotard (GUE/NGL) , Eva-Britt Svensson (GUE/NGL) , Nirj Deva (ECR) , Linda McAvan (S&D) , Keith Taylor (Verts/ALE) , Jim Higgins (PPE) , Pavel Poc (S&D) , Eva Joly (Verts/ALE) , Ioannis A. Tsoukalas (PPE) , Nessa Childers (S&D) , Judith Sargentini (Verts/ALE) , Michael Cashman (S&D) , Bill Newton Dunn (ALDE) , Peter Skinner (S&D) , Fiona Hall (ALDE) , Gay Mitchell (PPE) , Catherine Bearder (ALDE) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Eija-Riitta Korhola (PPE) , Vilija Blinkevičiūtė (S&D) , Eleni Theocharous (PPE) , Silvana Koch-Mehrin (ALDE) , Michèle Rivasi (Verts/ALE) , Nuno Melo (PPE) , Cristian Silviu Buşoi (ALDE) ir Maurice Ponga (PPE)
Bart Staes (Verts/ALE) , Alf Svensson (PPE) , Kartika Tamara Liotard (GUE/NGL) , Eva-Britt Svensson (GUE/NGL) , Nirj Deva (ECR) , Linda McAvan (S&D) , Keith Taylor (Verts/ALE) , Jim Higgins (PPE) , Pavel Poc (S&D) , Eva Joly (Verts/ALE) , Ioannis A. Tsoukalas (PPE) , Nessa Childers (S&D) , Judith Sargentini (Verts/ALE) , Michael Cashman (S&D) , Bill Newton Dunn (ALDE) , Peter Skinner (S&D) , Fiona Hall (ALDE) , Gay Mitchell (PPE) , Catherine Bearder (ALDE) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Eija-Riitta Korhola (PPE) , Vilija Blinkevičiūtė (S&D) , Eleni Theocharous (PPE) , Silvana Koch-Mehrin (ALDE) , Michèle Rivasi (Verts/ALE) , Nuno Melo (PPE) , Cristian Silviu Buşoi (ALDE) and Maurice Ponga (PPE)
Tuberkuliozė – svarbi pasaulio sveikatos problema ir antroji pagrindinė mirties nuo infekcinių ligų priežastis visame pasaulyje.
TB is a significant global health concern and is the second leading cause of death from infectious disease worldwide.
Nuo šios ligos kasmet pasaulyje miršta 1,6–2 mln. žmonių.
Between 1.6 and 2 million people worldwide die every year from the disease.
ES finansavimas svarbus kuriant tvirtą naujų galimų tuberkuliozės vakcinų paketą, gavus šį finansavimą I ir IIa klinikinių tyrimų etapais galima vykdyti šių vakcinų ankstyvosios stadijos plėtrą.
EU funding has been instrumental in generating a robust pipeline of innovative TB vaccine candidates, enabling their early-stage development via phase I and IIa clinical studies.
Deja, pagal dabartinius finansavimo mechanizmus (tarp jų Europos ir besivystančių šalių partnerystė klinikinių tyrimų srityje (EBŠPKT)) labai brangiems paskutiniams klinikinių tyrimų etapams (IIb ir III etapams), kuriuos labai svarbu atlikti siekiant įrodyti vakcinų saugumą ir veiksmingumą, reikalingą vakcinoms licencijuoti, skiriamos labai ribotos lėšos.
Unfortunately, current funding mechanisms — including the European and Developing Countries Clinical Trials Partnership (EDCTP) — allocate very limited funding to the very costly late-stage clinical trials (Phases IIb and III) which are vital in order to demonstrate the vaccine safety and efficacy necessary for licensing.
Todėl kyla rimtų abejonių, kada (ar) bus padaryta pažanga siekiant dabartinių galimų Europos tuberkuliozės vakcinų licencijavimo ir kada (ar) jų galės gauti tie, kuriems labiausiai jų reikia.
As a result, serious doubts exist as to when — or whether — any of the current European TB vaccine candidates will progress to licensing and be made available to those who need them most.
Ar Komisija sutinka, kad ES finansavimo mechanizmai turėtų būti pritaikyti siekiant užtikrinti, kad naujų vakcinų nuo negydomų ligų licencijavimo srityje būtų padaryta pažanga?
Does the Commission agree that EU funding mechanisms should be adjusted to ensure that innovative vaccines for ‘neglected diseases’ progress to licensing?
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija (taip pat įgyvendindama EBŠPKT programą), siekdama skirti daugiau esamų ES biudžetų lėšų galimų Europos tuberkuliozės vakcinų, kurioms atlikti I ir IIa klinikinių tyrimų etapai, IIb ir III klinikinių tyrimų etapams atlikti?
What action is the Commission planning — including via the EDCTP — with a view to directing more funding in existing EU budgets towards Phase IIb and Phase III clinical trials for European tuberculosis vaccine candidates which have entered Phase I and Phase IIa clinical trials?
Ar Komisija ketina siūlyti, kad EBŠPKT biudžetas būtų padidintas, jeigu taip, tai kiek?
Is it the Commission's intention to propose that the EDCTP budget be increased and, if so, by how much?
Kiek konkrečiai iš šio gerokai padidinto EBŠPKT biudžeto Komisija skirs lėšų galimų Europos tuberkuliozės vakcinų, kurioms atlikti I ir IIa klinikinių tyrimų etapai, IIb ir III klinikinių tyrimų etapams atlikti?
How much of this significantly increased budget for the EDCTP will the Commission specifically allocate to Phase IIb and Phase III clinical trials for existing tuberculosis vaccine candidates which have entered Phase I and Phase IIa clinical trials?
Kada bus galima šiomis lėšomis naudotis?
When will such funding become available?
Ar pagal taisykles, kuriomis reglamentuojamos bet kokios naujos EBŠPKT biudžeto dotacijos, bus galima skirti lėšų klinikinių tyrimų (taip pat epidemiologijos tyrimų) objektų kūrimui ir statybai?
Will the rules for any new EDCTP budget provision permit funding to be channelled into the development and building of clinical trial sites, including epidemiology studies?
Ar Komisija ieško galimybių įdiegti konkurencinio finansavimo mechanizmus, skirtus paskutiniams naujų vakcinų nuo negydomų ligų, pvz., tuberkuliozės, klinikinių tyrimų etapams?
Is the Commission looking at the possibility of introducing competitive funding mechanisms for the late-stage clinical development of innovative new vaccines that address ‘neglected diseases’ such as TB?
Máire Geoghegan-Quinn atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Geoghegan-Quinn on behalf of the Commission
Komisija labai prisidėjo prie paramos bendrai vykdomiems moksliniams tyrimams, kuriais siekiama sukurti geresnių tuberkuliozės vakcinų, vaistų ir diagnostinių priemonių.
The Commission has been instrumental in supporting collaborative research to develop better vaccines, drugs and diagnostics tools for tuberculosis (TB).
Europos Komisijos finansavimas labai svarbus kuriant naujoviškų galimų tuberkuliozės vakcinų rinkinį.
The EC funding has been important in generating the robust pipeline of innovative TB vaccine candidates that exist today.
Daugelis šių vakcinų dabar testuojama atliekant klinikinius tyrimus; didžiausia pažanga pasiekta kuriant vakciną MVA85A – vykdomas jos IIb klinikinių tyrimų etapas.
Many of them are in the clinical stage — the most advanced one in phase IIb trial (MVA85A).
Tačiau Komisija sutinka, jog reikia daugiau pastangų, kad šios vakcinos būtų pradėtos taikyti klinikinėje praktikoje.
However, the Commission agrees that more efforts are needed to bring these candidates into clinical practice.
Minėtinos trys iniciatyvos, kuriomis stengiamasi pašalinti klinikinių tyrimų problemas.
To address the bottlenecks in clinical development, three initiatives are to be mentioned.
Programa pratęsta du kartus, tačiau tai nieko nekainavo; numatyta, kad įgyvendinant programą iki 2015 m. bus užbaigti visi šiuo metu atliekami klinikiniai tyrimai, įskaitant duomenų analizę.
After two no-cost extensions, the programme is scheduled to complete all the currently running clinical trials, including data analysis by 2015.
Šiuo metu EDCTP remia aštuonis skirtingus tuberkuliozės vakcinos klinikinius tyrimus.
Currently, the EDCTP is supporting eight different clinical trials on TB vaccines.
Komisija planuoja toliau finansuoti klinikinius tyrimus, vykdomus pagal EDCTP iniciatyvą.
The Commission is planning to continue funding the ongoing clinical trials throughout the EDCTP initiative.
Antra, Komisija, bendradarbiaudama su Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija (EFPIA), parengė naujoviškų vaistų iniciatyvą, kuri yra didžiausio masto viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektas gyvosios gamtos mokslų srityje.
Second, the Commission, in cooperation with the European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations (EFPIA), has created the Innovative Medicines Initiative (IMI), the largest public-private partnership (PPP) in life-sciences.
Tuberkuliozės klausimas įtrauktas į naujausią kvietimą teikti paraiškas pagal naujoviškų vaistų iniciatyvą.
The issue of TB has been included as a topic in the latest call of IMI.
Pažymėtina, kad medicinos moksliniai tyrimai, kurių rezultatai galiausiai panaudojami praktikoje ir sukuriamos naujos vakcinos ar vaistai, – tai ilgalaikė veikla, kurią vykdant reikia daug išteklių, todėl būtinas tiek viešojo, tiek privataus sektorių įsipareigojimas valstybių narių ir ES lygmeniu.
It has to be noted that medical research, bringing discoveries from the bench to the bedside, new vaccines or drugs to those in need, is an expensive and long-term endeavour, where strong commitment is necessary from the public and private sectors, at Member State and EU level.
Vadovaujantis plačia inovacijų samprata, šis požiūris akcentuojamas vienoje pagrindinių ES programų „Inovacijų sąjunga“, kurioje moksliniai tyrimai susiejami su inovacijomis, kad mokslinių tyrimų idėjos ir jų rezultatai greičiau patektų į rinką.
This approach, pursuing a broad concept of innovation, is emphasised in the EU Flagship ‘Innovation Union’ in which research is coupled to innovation in order to bring research ideas and its results quicker to the market.
Be to, Komisijai paprašius Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras parengė Bendrąją kovos su tuberkulioze Europos Sąjungoje veiksmų programą http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0803_SPR_TB_Action_plan.pdf. , kurios tikslas – paremti ir sustiprinti ES valstybių narių kovos su tuberkulioze pastangas.
In addition, following a request from the Commission, the European Centre for Disease Prevention and Control developed an EU Framework Action Plan to fight TB in the Union http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0803_SPR_TB_Action_plan.pdf with the objective to support and strengthen EU Member States' efforts against TB.
Šioje veiksmų programoje didžiausias dėmesys skiriamas naujų tuberkuliozės kontrolės priemonių kūrimui.
This action plan notably addresses the issue of the development of new tools for TB Control.
Centras ir Komisija nustatė rodiklius, reikalingus šios nacionalinės programos įgyvendinimui stebėti nacionaliniu lygmeniu.
The Centre and the Commission have finalised the development of indicators to monitor the implementation at national level of this action plan.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011266/2010
Question for written answer E-011266/2010
Tema: Energijos vartojimo efektyvumas
Subject: Energy efficiency
Energijos vartojimo efektyvumas yra pigiausias būdas sumažinti išmetamų CO 2 ir kitų dujų kiekį.
Energy efficiency is the cheapest way of reducing emissions of CO 2 and other gases.
Ši sritis turi daug privalumų ir jie apima ekonomikos plėtrą bei naujų darbo vietų kūrimą tiek kaimo vietovėse, tiek miestuose.
It has many advantages in terms of promoting economic growth and job creation, in both rural and urban areas.
Energijos taupymas gali duoti daug ekonominės naudos galutiniams vartotojams ir visai ekonomikai, taip pat turėti socialinių privalumų, įskaitant iki 1 mln. darbo vietų sukūrimą iki 2020 m.
Sparing use of energy can be financially very advantageous to final consumers and the economy as a whole, and also confers social benefits, such as the creation of up to 1 million jobs by 2020.
Kadangi ES energijos importo apimtis didėja ir 2007 m. jo vertė buvo 332 mlrd. eurų, gaunama ekonominė nauda per metus gali siekti iki 1000 eurų vienam namų ūkiui ir ši suma galėtų būti iš naujo investuota į kitas ekonomikos sritis.
As the amount of energy imported into the EU — which already cost EUR 332 billion in 2007 — is increasing further, the annual financial advantage per household could be up to EUR 1 000, and this could in turn be invested in other sectors of the economy.
Taigi sėkmingai įgyvendinus energijos taupymo planus ES galėtų sutaupyti apie 100 mlrd. eurų ir išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti beveik 800 mln. tonų per metus.
Thus, by means of successful implementation of its energy saving programmes, the EU could save some EUR 100 billion and reduce emissions of pollutants by nearly 800 million tonnes per annum.
Dėl šios priežasties energijos taupymas ir efektyvaus energijos vartojimo politika padėtų spręsti energijos nepritekliaus problemą.
Thus energy saving and a policy of efficient energy use would help to solve the problem of energy scarcity.
Akivaizdu, kad tai teiktų ekonominę naudą, tačiau dėl nesuprantamų priežasčių visi geri sumanymai vangiai juda į priekį.
Although this would obviously produce economic benefits, all the good intentions are only very slowly being translated into action, for reasons which remain unclear.
Ar Komisija nemano, kad energijos taupymo pažangai trukdo atskaitomybės ir įsipareigojimo įgyvendinti 2020 m. tikslą nebuvimas?
Does not the Commission consider that progress in energy saving is being hampered because the attainment of the 2020 target is not compulsory and is not accompanied by any mandatory accountability?
Kokios, Komisijos nuomone, yra pagrindinės problemos ir (arba) kliūtys siekiant taupaus ir efektyvaus energijos vartojimo ES?
What, in the Commission’s view, are the biggest problems and/or obstacles affecting efforts to use energy sparingly and efficiently in the EU?
Per paskutines Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos diskusijas energijos vartojimo efektyvumo klausimais visos valstybės narės pabrėžė, kad remia siekį imtis didesnių pastangų padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
The latest discussions on energy efficiency in the European Council and in the Council have highlighted the broad support of all Member States for stepping up energy efficiency efforts in general.
Tačiau, vėliausiais Komisijos vertinimais, palyginti su prognozėmis, Sąjungos veiksmai nėra pakankami, kad būtų pasiektas tikslas iki 2020 m. suvartojamos energijos kiekį sumažinti 20 proc.
Despite this fact, the latest Commission estimates suggest that the Union is not on track to reach its target for a 20 % saving in energy consumption by 2020 compared to projections.
Komisija būsimajame Energijos vartojimo efektyvumo plane, kurį numatoma priimti kovo mėn., pateiks analizę, kaip spręsti šią problemą.
The Commission will present its analysis of how to address this problem in its forthcoming Energy Efficiency Plan, foreseen for adoption in March.
Skirtingose šalyse ir sektoriuose kliūtys, trukdančios efektyviai vartoti energiją, skiriasi.
The barriers and obstacles that hinder an effective use of energy differ from country to country and from sector to sector.
Ankstesnė pagrindinių nustatytų kliūčių apžvalga pateikta Komisijos komunikato „Energijos vartojimo efektyvumas – pasiekti 20 % rodiklį“ COM(2008) 772 galutinis, 2008 m. lapkričio 13 d.
An earlier overview of key obstacles identified can be found in Annex A of the Commission Communication ‘Energy efficiency: delivering the 20 % target’ COM(2008) 772 final of 13 November 2008. .
Būsimajame Energijos vartojimo efektyvumo plane bus sprendžiami šie klausimai ir bus pateiktos konkrečios priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų sutaupyta daugiau energijos ir padidintas energijos vartojimo efektyvumas.
The forthcoming Energy Efficiency Action Plan will tackle these issues and present concrete measures to be taken in order to ensure greater energy savings and increased energy efficiency.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011267/2010
Question for written answer E-011267/2010
Tema: Pastatų renovavimo projektų įgyvendinimas
Subject: Implementation of projects to upgrade the energy performance of buildings
Kaip žinoma, pastatai suvartoja apie 40 proc. energijos ir išmeta apie 36 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų ES.
It is well known that buildings are responsible for some 40 % of total energy consumption and some 36 % of greenhouse gas emissions.
Šiuo metu atnaujinama labai nedaug esamų pastatų ir vis dar neparengtos energijos naudojimo esamuose pastatuose mažinimo priemonės.
As yet, very few buildings are being upgraded from the point of view of energy performance, and it is still the case that no measures have been formulated to reduce energy consumption in existing buildings.
Taip būtų sukurta labai daug darbo vietų ir svariai prisidėta prie ES ekonomikos atkūrimo.
Moreover, this would create many jobs and make an environmentally sound contribution to the state of the economy.
Jau yra parengti su pastatų apvalkalais, techninėmis sistemomis ir instaliacijomis susiję efektyvaus energijos vartojimo sprendimai, kurie gali būti įgyvendinami ir esamuose, ir naujuose pastatuose ir kurie gali padėti sutaupyti daug energijos.
Decisions have already been taken on the energy efficiency of coatings, technical equipment and installations in buildings, which are being implemented both in existing and in new buildings and can contribute substantially to energy saving.
Pastatai nėra pritaikyti klimato kaitai – visose šalyse yra namų, kurie nėra pakankamai vėsūs vasaros metu, ir namų, kurie nėra pakankamai šilti žiemos metu.
Existing buildings are not prepared for climate change: in every country there are buildings which are not cool enough in summer or warm enough in winter.
Ar Komisija nemano, kad reikėtų kuo skubiau įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo sprendimus norint pasiekti užsibrėžtus su klimatu ir energija susijusius 2020 m. ir 2050 m.
Does not the Commission consider that energy efficiency decisions should be implemented as quickly as possible in order to attain the EU’s climate and energy targets for 2020 and 2050?
Kokių rezultatų iki šiol pasiekė Lietuva pastatų renovavimo ir atnaujinimo srityje?
What results has Lithuania achieved to date with regard to upgrading and improving buildings?
Komisijos nario G. Oettingerio atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
Energijos vartojimo efektyvumas – prioritetas, nurodytas 2010 m. lapkričio pradžioje Komisijos paskelbtoje ES strategijoje „Energetika 2020 m.“.
Energy efficiency is identified as a priority in the EU ‘Energy Strategy 2020’ published by the Commission in early November 2010.
Būsimajame Energijos vartojimo efektyvumo plane bus išdėstyti politikos veiksmai, kuriais iki 2020 m. bus priartėta prie ES 20 proc. energijos taupymo tikslo.
The forthcoming Energy Efficiency Plan will outline policy actions to close the gap with respect to the achievement of the EU 20 % energy saving target by 2020.
Plane bus neabejotinai atsižvelgta į tai, kad daug energijos sutaupyti galima pastatuose.
The Plan will take full account of the fact that a major energy saving potential lies in buildings.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/EB dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija) (OL L 153, 2010 6 18). šie valstybių narių įpareigojimai išplėsti nustačius sąnaudų atžvilgiu optimalaus pastatų energinio naudingumo būtinųjų reikalavimų lygmens apskaičiavimo metodą ir įpareigojimą ne vėliau kaip iki 2021 m. pasiekti, kad visuose naujuose pastatuose energijos būtų sunaudojama labai mažai, ir numačius papildomas energinio naudingumo sertifikatų bei veiksmingų patikrų nuostatas.
The recast Directive 2010/31/EU Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast), OJ L 153, 18.6.2010. extended these obligations for Member States by the introduction of a calculation method of cost-optimal levels of minimum energy performance requirements, by the obligation that all new buildings have to be ‘nearly zero-energy buildings’ by 2021 at the latest and by the further development of the energy performance certificates and effective inspections.