natgillin/translations-raw huggingface dataset:
, dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose Priimti tekstai, P7_TA(2010)0446 .
, on corporate social responsibility in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0446 .
, dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus Priimti tekstai, P7_TA(2010)0445 .
and on International trade policy in the context of climate change imperatives Texts adopted, P7_TA(2010)0445 .
išdėstytus horizontalius principus turėtų būti atitinkamai atsižvelgiama, o socialinių, aplinkosauginių standartų ir žmogaus teisių klausimų įtraukimas į visus laisvosios prekybos susitarimus turėtų būti privalomas;
, respectively should be horizontally taken into account, and the inclusion of social, environmental standards and human rights should be binding in all FTAs;
mano, kad įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus įmanoma tik bendradarbiaujant su pagrindiniais ES prekybos partneriais, kurie kaip tik išmeta daugiausiai anglies dioksido;
Is of the opinion that achieving climate goals is possible only by cooperation with the EU's main trade partners, who at the same time are the biggest CO2 producers;
pabrėžia, kad nors prekybos politikos nereikėtų apkrauti tais klausimais, kurie tiesiogiai nesusiję su tarptautine prekyba, ji neturėtų būti nagrinėjama savotiškame vakuume, ir pabrėžia būtinybę rasti pusiausvyrą tarp Europos Sąjungos prekybos politikos tikslų ir kitų jos išorės politikos aspektų, pvz., aplinkos strategijos, humanitarinių tikslų ir ankstesnių ES įsipareigojimų užtikrinti vystymosi politikos darną; ragina Komisiją derybose dėl prekybos susitarimų su jos prekybos partneriais teikti pirmenybę ES prekybos interesams ir užtikrinti geresnį tarpinstitucinės ir institucijų vidaus veiklos koordinavimą sprendžiant prekybos klausimus;
Emphasises that, while trade policy should not be unduly restrained with issues not directly related to international trade, it cannot be dealt with in a vacuum, and underlines the need to find a balance between the Union's commercial objectives and other aspects of its external policy, such as environmental strategy, humanitarian goals and the EU's earlier commitments to ensure Policy Coherence for Development; calls on the Commission to give high priority to the EU's trade interests vis-à-vis its trading partners when negotiating trade agreements and to achieve a better intra- and inter-institutional coordination when dealing with trade issues;
ragina, kad būsimi daugiašaliai ir dvišaliai prekybos susitarimai Europos Sąjungoje turi būti laikomi neatskiriama ilgalaikės ES pramonės strategijos, visų pirma skirtos tvariam pramonės bazės ir jos darbo vietų atnaujinimui ir stiprinimui, dalimi;
Urges that future multilateral and bilateral trade agreements must be part and parcel of a long-term EU industrial strategy in particular for the sustainable renewal and strengthening of the industrial fabric, and the jobs it provides, in the European Union;
pabrėžia, kad prekybos politika yra svarbi sudedamoji naujos Europos Sąjungos pramonės politikos dalis ir kad , siekiant išlaikyti tvirtą gamybinę bazę Europoje, prekyba turėtų būti grindžiama sąžininga pasauline konkurencija ir visiško abipusiškumo principu;
Emphasises that trade policy is an important element of the Union's new industrial policy and that trade should be based on fair global competition and full reciprocity to maintain a healthy manufacturing base in Europe;
pakartoja, kad PPO principais pagrįsta daugiašalė prekybos sistema išlieka geriausia priemone siekti laisvos ir sąžiningos prekybos pasaulyje; tačiau mano, kad reikia reformuoti PPO sistemą, ypač ginčų sprendimo organą, siekiant pagerinti jos veiksmingumą ir kad ES turėtų parengti pasiūlymus, kaip sustiprinti PPO ir išplėtoti jos teisėkūros kompetenciją naujoms prekybos politikos sritims taip pat užtikrinant, kad PPO taisyklės būtų aiškinamos ir plėtojamos taip, kaip remtų daugiašaliuose aplinkosaugos susitarimuose (DAS) prisiimtus įsipareigojimus;
Reiterates that the multilateral trading system, embodied in the WTO, remains by far the best framework for achieving free and fair trade on a global basis; considers, however, that the WTO system, in particular the Dispute Settlement Body, should be reformed in order to increase its effectiveness and that the EU should develop proposals to strengthen the WTO and to extend its rulemaking capacity to new areas of trade policy including by ensuring that WTO rules are interpreted and developed in such a way as to support commitments made in multilateral environmental agreements (MEAs);
pakartoja, kad visi ES sudaryti LPS turėtų atitikti PPO principus, būti visapusiški, ambicingi, taip pat tvarios plėtros srityje, ir subalansuoti bei sudaryti abipusio patekimo į rinką galimybę ir būti platesni nei yra nustatyta dabartiniuose daugiašaliuose įsipareigojimuose ir įsipareigojimuose, kurie bus įtvirtinti sėkmingai pabaigus Dohos vystymosi darbotvarkę; džiaugiasi pažanga, padaryta vykdant derybas; tačiau apgailestauja, kad dauguma derybų dar nebaigtos; ragina Komisiją išnagrinėti, ką būtų galima padaryti arba pakeisti siekiant greičiau ir sėkmingiau baigti derybas dėl likusių LPS, tačiau jokiu būdu neaukojant Europos interesų, nes turinys visuomet turėtų turėti viršenybę laiko atžvilgiu; ragina Komisiją išnagrinėti, koks yra galimas poveikis užimtumo srityje, ypač siekiant pritaikyti savo įgaliojimus, kad būtų galima baigti derybas dėl veiksmingų ilgalaikių LPS, skirtų ES augimui; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę PPO ginčių sprendimo mechanizmus įtraukti į dvišalius laisvosios prekybos susitarimus; ragina Komisiją mažinti vadinamojo spagečių lėkštės reiškinio (angl. spaghetti-bowl effect) poveikį, pavyzdžiui, derantis dėl daugiašalių vidaus taisyklių taikymo; ragina įtraukti tvarumo skyrių, susijusį su apsaugos sąlygomis, siekiant, kad LPS apimtų tokias sritis kaip prekyba, aplinka, gamyba ir perdirbimas;
Reiterates that all new FTAs concluded by the EU should be WTO-compatible, comprehensive, ambitious including with regard to sustainable development, balanced and lead to real reciprocal market access and go beyond both existing multilateral commitments and those expected to result from a successful conclusion of the DDA; welcomes the progress made in some negotiations; at the same time regrets that most of the negotiations have not yet been concluded; asks the Commission to analyse what could be done or changed in order to conclude outstanding FTA negotiations better and faster, though never at the expense of sacrificing European interests as content should always take precedence over timing; asks the Commission to analyse the possible impact in terms of jobs, in particular, in order to adjust its mandates to be able to conclude FTAs with long-term benefits for EU growth; asks the Commission to analyse the possibility of including WTO dispute settlement mechanisms in bilateral Free Trade Agreements; asks the Commission to reduce the Spaghetti-Bowl Effect, e.g. by negotiating multilateral rules of origin; calls for the integration of a sustainability chapter, which is connected to safeguard clauses, to cover areas such as trade, environment, production and processing within FTAs;
Parlamentas reikalauja daugiau ir geresnių rezultatų vykdant aukšto lygio dialogus su didžiosiomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija
Parliament demands more and better results from high-level dialogues with major trading partners such as the US, China, Japan and Russia
pabrėžia, kad plėtojant prekybos santykius su didžiosiomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija, svarbu siekti pažangos naikinant tarifines ir netarifines kliūtis, ypač susijusias su techniniais standartais, intelektinės nuosavybės teisėmis, prieiga prie rinkos, viešaisiais pirkimais ir žaliavų tiekimu; vis dėlto apgailestauja, kad iki šiol šiose srityse padaryta nepakankama pažanga; todėl ragina Komisiją vesti proaktyvesnes derybas siekiant didesnės pažangos prekybos ryšiuose su šiomis šalimis ir prašo prekybos partneres siekti to paties;
Stresses the importance of making progress in our commercial relations with major trading partners such as the US, China, Japan and Russia aimed at eliminating tariff and non-tariff barriers, in particular in respect of technical standards, intellectual property rights, market access, public procurement and supply of raw materials; regrets, however, that insufficient progress has been made so far in these areas; therefore urges the Commission to conduct more proactive negotiations with a view to successful progress in our trade relations with these countries, and encourages our trading partners to do the same;
pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti transatlantinius ekonominius santykius, bet nekeliant grėsmės ES politikai tokiose srityse, kaip aplinkosaugos standartai, kultūrų įvairovė, socialinės teisės ir viešosios paslaugos; ypač pabrėžia didesnės pažangos svarbą vystant didžiausių pasaulio šalių prekybos ryšius, ypač klausimais, susijusiais su standartais ir techninėmis prekybos kliūtimis; palankiai vertina tai, kad buvo atkurta Transatlantinė ekonomikos taryba, ir mano, jog siekiant, kad šis dialogas būtų sėkmingas, reikia jį toliau stiprinti visais lygmenimis, ir visi Komisijos, Europos Parlamento ir jų JAV partnerių aukšto lygio susitikimai turėtų vykti daug reguliariau; siūlo Europos Sąjungai ir Jungtinėms Valstijoms kartu parengti lanksčią viską apimančią „Transatlantinę augimo ir darbo vietų iniciatyvą“, kurioje būtų numatyti likusių netarifinių kliūčių prekybai ir investicijoms naikinimo planai iki 2020 m. („transatlantinė rinka“), ir kad ES ir JAV imtųsi priemonių siekiant pradėti taikyti nulinius tarifus tam tikroms gaminių grupėms, kaip anksčiau šį mėnesį siūlė JAV Prekybos rūmai; mano, kad tokią iniciatyvą reikėtų įtraukti į būsimų Transatlantinės ekonomikos tarybos posėdžių bei ES ir JAV viršūnių susitikimo darbotvarkes;
Stresses the importance of continuing with the strengthening of transatlantic economic relations but without threatening the EU policies in fields such as environmental standards, cultural diversity, social rights and public services; emphasises in particular the importance of achieving more progress in the world's biggest trade relationship, in particular in respect of standards and technical barriers to trade; welcomes the relaunching of the TEC and considers that, to be successful, this dialogue needs to be further intensified at all levels and that high-level meetings of the Commission, the European Parliament and their US counterparts should occur on a more regular basis; suggests that the European Union and the United States both work to develop the evolving, comprehensive ‘Transatlantic Growth and Jobs Initiative’, which would include plans for the removal of remaining non-tariff barriers to trade and investment by 2020 (‘the transatlantic market’), and that they take steps towards zero-tariff levels in some product areas, as proposed earlier this month by the US Chamber of Commerce; maintains that such an initiative should be included on the agendas for forthcoming meetings of the Transatlantic Economic Council (TEC) and for the EU/US Summit;
palankiai vertina rezoliuciją dėl neišspręstų dvišalių problemų, susijusių su Rusijos prisijungimu prie PPO ir mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama greitam prisijungimui prie PPO; palankiai vertina dvišales išsamaus ES ir Rusijos susitarimo derybas ir ragina Rusiją pagerinti Sąjungos subjektų prekybos aplinką Rusijoje;
Welcomes the resolution of outstanding bilateral issues in the accession of Russia to the WTO and regards a quick accession to the WTO as key priority; also welcomes the bilateral negotiations on a comprehensive EU-Russia agreement and urges Russia to improve the trading environment for Union operators in Russia;
atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas domisi ES ir Japonijos prekybos ryšių, pirmu etapu šalinant netarifines kliūtis prekybai ir investicijoms, gerėjimu; yra nepatenkintas, kad pastaraisiais metais procesas šiose srityje buvo apleistas; ragina Komisiją tinkamu metu ir prieš įsipareigojant pateikti Parlamentui išsamų ES ir Japonijos LPS poveikio vertinimą, kuriame būtų numatyti jo privalumai ir trūkumai;
Notes that Parliament is interested in improving the EU-Japan trade relationship by removing non-tariff barriers to trade and investment as a first step; is not satisfied with the negligible progress in this area during recent years; asks the Commission to present Parliament in due course with a comprehensive impact assessment with the possible advantages and disadvantages of an EU-Japan FTA before making any commitments;
palankiai vertina Patekimo į rinką strategijos pasiekimus ir tai, kad finansinės krizės metu buvo užkirstas kelias taikyti protekcionistines priemones; taigi džiaugiasi Patekimo į rinką strategija ir artimu Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotų subjektų bendradarbiavimu; nepaisant to ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant skatinti ir plėtoti naudojimąsi esamomis iniciatyvomis ir priemonėmis, tokiomis kaip „Patekimo į rinką duomenų bazė“ ir duomenų bazė „Export helpdesk“, kad piliečiai ir MVĮ galėtų visapusiškai naudotis ES prekybos santykiais;
Acknowledges the achievements of the Market Access Strategy and the prevention of protectionist measures during the financial crisis; welcomes, therefore, the Market Access Strategy and the close cooperation between the Commission, the Member States and the stakeholders; calls, nevertheless, on the Commission and Member States to do more to promote and encourage the use of existing initiatives and tools available such as the ‘market access database’ and the ‘export helpdesk’, so that citizens and SMEs can take full advantage of the EU's trading relations;
pabrėžia, kad pagrindinė ES ekonominės sėkmės priežastis – įvairių rinkos dalyvių, įskaitant MVĮ ir tarptautines įmones, veikla; taigi ragina Komisiją vykdant visas prekybos derybas ir rengiant naujas vidaus taisykles atsižvelgti į skirtingų rinkos dalyvių poreikius ir interesus;
Emphasises that the main reason for the EU's economic success is the activity of various economic operators, including both SMEs and multinationals; therefore urges the Commission to reflect in all trade negotiations and new internal regulations the specific needs and interests of different economic operators;
pakartoja, kad norint tęsti tolesnį prekybos liberalizavimą vis dar reikia turėti galimybių apsaugoti Europos gamintojus nuo nesąžiningos prekybos atvejų; todėl mano, kad prekybos apsaugos priemonės yra būtina ES strategijos dalis, nors jos niekada neturėtų būti nesąžiningai naudojamos kaip protekcionistinės priemonės; teigiamai vertina visas pastangas supaprastinti ir pagreitinti šias priemones, taip pat didinant skaidrumą, nuspėjamumą ir pagerinti jų prieinamumą Europos Sąjungos pramonei, ypač MVĮ (pvz., patekimo į rinką pagalbos tarnyba ir jos nusiskundimų registras);
Reiterates that the pursuit of further trade liberalisation still requires an ability to protect European producers against unfair trading practices; regards Trade Defence Instruments (TDIs) therefore as an indispensable component of the EU's strategy even though they should never be used in bad faith for protectionist reasons; welcomes all efforts to streamline and speed up these instruments, including by improving transparency, predictability, and to improve their accessibility for Union industry, in particular for SMEs (e.g. the market access helpdesk complaint tool);
ES negalės būti nei konkurencinga, nei ekonomiškai sėkminga, jei joje nebus paslaugų ir tinkamai apsaugotų tiesioginių užsienio investicijų
EU competitiveness and economic success cannot exist without services and well-protected foreign direct investments
pabrėžia, kad labai išaugo galimybės teikti prekes ir paslaugas tarptautinėje prekyboje, tačiau pakartoja, kad prieiga prie rinkos ir prekybos kliūčių panaikinimas PPO lygiu ir vykdant LPS derybas nuo šių pokyčių atsilieka; supranta, kad daug prekybos kliūčių prekių ir paslaugų srityje visų pirma gali atsirasti dėl nacionalinių teisės aktų; primena, kad bet koks tolesnis liberalizavimas šioje srityje neturi pakenkti siekiui plėtoti esamas ir būsimas bendros svarbos paslaugas, kurios yra pagrindinė tvarios plėtros visose šalyse sudėtinė dalis;
Emphasises the strongly increased potential of goods and services in international trade, but reiterates that market access and the abolition of trade barriers at WTO level and in FTA negotiations has not been able to keep pace with these developments; is aware that many barriers to trade in goods and services may be caused in particular by national regulations; recalls that any further liberalisation in this area must not undermine the ability to develop existing and future services of general interest that are a key element of sustainable development in all countries;
prašo Komisijos imtis visų priemonių, siekiant užtikrinti, kad mūsų prekybos partnerės sudarytų geresnę prieigą mūsų paslaugų teikėjams pramoninėse šalyse arba didžiausiose besiformuojančios ekonomikos šalyse, atsižvelgiant į tai, kad ES vidaus rinka jau pakankamai atvira užsienio paslaugų teikėjams; tačiau pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų;
Demands that the Commission does its utmost to ensure that our trading partners grant better market access to our service providers in industrialised countries or major emerging economies, bearing in mind that the EU internal market is already quite open to foreign service providers; notes, however, that some public services have to remain excluded on the basis of national or regional cultural diversities;
primena, kad ES turi istorinių ryšiu su Afrika, Lotynų Amerika ir Azija, todėl reikėtų su šiais žemynais vykdyti atitinkamą investavimo politiką, siekiant sukurti tvarų vystymąsi;
Points out that the EU has historic ties with Africa, Latin America and Asia and that an appropriate investment policy should therefore be conducted there, with a view to sustainable development;
pripažįsta, kad laikino fizinių asmenų judėjimo programa (Mode IV) atlieka svarbų vaidmenį ES dvišalių derybų metu; mano, kad svarbu, jog programa Mode IV nepakenktų teisės aktuose dėl kolektyvinių derybų ir minimalaus darbo užmokesčio nustatytiems principams;
Recognises that the temporary movement of natural persons (Mode IV) has an important role to play within the EU's bilateral negotiations; believes that it is important that Mode IV does not undermine the principle of collective bargaining and minimum wage legislation;
apgailestauja, kad dažnai tai, jog visų lygių ES valdžios institucijų viešųjų pirkimų rinka yra atvira, nereiškia, kad ES tiekėjai turi lygiavertę prieigą prie šios rinkos užsienyje; pastebi, kad kai kurias viešąsias paslaugas reikia iš šio sąrašo išbraukti dėl nacionalinių ar regionų kultūrinių skirtumų;
Regrets that the large degree of openness of EU public procurement markets at all levels of government are in many cases not matched by commensurate access for EU suppliers abroad; points out that some public services have to remain excluded on the basis of national or regional cultural diversities;
prašo Komisijos siekti abipusės prieigos šiame svarbiame ekonomikos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad aiški pirmenybė abipusiškumui suteikiama ne siekiant uždaryti mūsų rinkas, bet norint atverti užsienio šalių viešųjų pirkimų rinkas;
Asks that the Commission work towards positive reciprocal access in that important economic sector, bearing in mind that the clear priority in reciprocal access is not to close our markets, but to open up foreign public procurement markets;
pabrėžia, kad tarptautinei prekybai vis didesnį poveikį daro reguliavimo klausimai, taigi ragina ES taisykles ir praktiką labiau suderinti su partnerių taisyklėmis ir praktika tvirtai laikantis nuostatos, kad šis procesas negali sumenkinti ES standartų, o turėtų padėti laikytis galiojančių tarptautinių standartų;
Stresses the increasing relevance of regulatory issues to international trade and therefore calls for greater consistency between EU rules and practices and those of our main trading partners, bearing firmly in mind that this should not bring down EU standards, but lead to a better acceptance of existing multilateral standards;
pabrėžia, kad tarptautinių standartų ir sertifikavimo metodų derinimas trečiųjų šalių standartais ir metodais negali būti atliekamas nustatant žemesnius techninius, sveikatos ir saugos bei vartotojų apsaugos standartus; ragina Komisiją apginti ES standartus ir veiksmingai juos taikyti importuotojams ir ekonominės veiklos vykdytojams, prekiaujančiais savo produktais Europoje;
Stresses that the harmonisation in international standards and certification practices with third countries cannot be carried out at the price of lower technical, health and safety and consumer protection standards; calls on the Commission to protect EU standards and to effectively enforce them vis-à-vis importers and economic operators who market their products in Europe;
pritaria Bendrosios rinkos akto pasiūlymams dėl ES ir didžiausių jos prekybos partnerių reguliavimo suderinamumo, ypač vartotojų ir aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės, sveikatos ir darbo standartų srityse; pabrėžia, kad šiose labai svarbiose srityse svarbu priimti aukšto lygio tarptautinius standartus; patvirtina, kad standartizacijos politika, abipusis pripažinimas, licencijos, paslaugos ir galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose turėtų sudaryti LPS derybų pagrindą;
Supports the Single Market Act proposal on regulatory convergence with the EU's major trading partners, in particular in the areas of consumer and environmental protection, animal welfare, health and labour standards; underlines the importance of adopting international standards at a high level in these crucial areas; confirms that standardisation policies, mutual recognition, licences, services and access to public procurement should be at the heart of FTA negotiations;
ragina Komisiją tarptautinio konkurencingumo aspektą įtraukti į visus poveikio vertinimus, susijusius su teisėkūros pasiūlymais;
Asks the Commission to include the aspect of international competitiveness in all impact assessments related to new legislative proposals;
primena, kad Parlamentas yra įsipareigojęs dėl sąžiningos prekybos taisyklių; ir ne tik valstybės narės, bet ir visa Sąjunga turi socialinę atsakomybę; ir ES sanglaudos fondai, ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas turi būti naudojami ir toliau vystomi siekiant užtikrinti gyventojų interesus ir remti nuolatinį naujų ir konkurencingų darbo vietų Sąjungoje kūrimą;
Recalls that Parliament is committed to free and fair trade – not only the Member States but also the Union as a whole have a social responsibility; both the EU cohesion funds and the Globalisation Adjustment Fund have to be used and further developed in the interest of the people and to support the continued creation of new competitive jobs within the Union;
primena, kad labai mažos įmonės bei mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir turi daug galimybių kurti naujas darbo vietas ir diegti naujoves; todėl mano, kad siekiant stiprinti jų konkurencingumą vidaus ir išorės politika turėtų geriau atitikti jų konkrečius poreikius; mano, kad siekiant skatinti MVĮ konkurencingumą ypač daug dėmesio turi būti skiriama ES sanglaudos fondų veiklos gerinimui, t. y. jų prieinamumo ir skaidrumo didinimui;
Recalls that micro-enterprises and small and medium-sized enterprises represent 99 % of all enterprises in the EU and have great potential to create new jobs and innovation; considers, therefore, that internal and external policies should better address their specific needs to enhance their competitiveness, and that a special focus has to be laid on the improvement of the EU cohesion funds in terms of accessibility and transparency in order to boost the competitiveness of SMEs;