natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kaip svarbu atkuriant ekonomiką taikyti tikslingas priemones, skirtas spręsti struktūrinio nedarbo (ypač jaunimo, vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir moterų nedarbo) problemą, siekiant gerinti užimtumo kokybę ir taip didinti darbo našumą bei investicijų grąžą; šiuo atžvilgiu laiko svarbiomis politikos kryptis, kuriomis didinama žmogiškojo kapitalo kokybė (pvz., švietimas arba sveikatos apsaugos politika, skirta paruošti produktyvesnę ir ilgiau dirbančią darbo jėgą), taip pat politikos kryptis, skirtas pailginti profesinės veiklos trukmę; prašo valstybių narių ir Komisijos stiprinti užimtumo ir darbo rinkos politiką ir priemones skiriant joms svarbiausią vaidmenį strategijoje „Europa 2020“;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
mano, kad viešųjų finansų tvarumas iš esmės priklauso nuo gebėjimo didinti užimtumą, siekiant spęsti demografines ir su biudžetu susijusias problemas, ypač atkreipiant dėmesį į pensijų sistemos tvarumą; mano, kad esamas Europos žmogiškasis kapitalas vidutinės trukmės laikotarpiu gali būti remiamas vykdant tinkamą migracijos politiką, pagal kurią migrantai būtų integruojami darbo rinkoje ir jiems būtų suteikiama pilietybė;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
pabrėžia, jog tam, kad ES galėtų spręsti visuomenės senėjimo problemą, labai svarbu didinti užimtumo lygį, taip pat pabrėžia, kad didelis dalyvavimas darbo rinkoje yra ekonomikos augimo, socialinės integracijos ir tvarios bei konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos prielaida;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
laikosi nuomonės, kad strategija „Europa 2020“ turėtų būti ekonomikos, užimtumo ir socialinės politikos paktas, ja turėtų būti siekiama išlaikyti Europos ekonomikos konkurencingumą ir joje turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys visų asmenų integracijai darbo rinkoje, nes tai geriausiai apsaugo piliečius nuo socialinės atskirties; pabrėžia, kad siekiant sąveikos visos politikos kryptys turi viena kitą remti; mano, kad minėtoji strategija turėtų būti pagrįsta gairėmis, kai įmanoma – rodikliais ir skaičiais, kuriuos galima išmatuoti ir palyginti nacionaliniu ir ES lygmenimis;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level;
mano, kad viešųjų finansų politika, kuri būtų koordinuojama ES lygmeniu ir kuria būtų siekiama tvaraus augimo, kokybiškas užimtumas ir reformų, būtinų siekiant užtikrinti socialinės apsaugos sistemų perspektyvumą, įgyvendinimas – vienos iš būtinų priemonių norint reaguoti į finansų, ekonomikos ir socialinės krizės padarinius ir spręsti problemas, kylančias dėl demografinių pokyčių ir globalizacijos;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
pažymi, kad ilgalaikė privalomosios pensijų sistemos pusiausvyra priklauso ne tik nuo demografinės raidos, bet ir nuo dirbančiųjų darbo našumo, nes tai turi įtakos potencialaus augimo dydžiui ir BVP daliai, skiriamai tokioms pensijų sistemoms finansuoti;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
pabrėžia, kad svarbu paskelbti Žaliąją knygą dėl pensijų reformos, ir mano, kad būtina sukurti tvarią, saugią, tinkamai diversifikuotą pensijų sistemą, finansuojamą iš skirtingų šaltinių, kurie būtų susiję su darbo rinkos raida arba finansų rinkomis, ši sistema galėtų veikti kaip įmonės pensijų sistema, apimti valstybinę, papildomą su darbdaviu susijusią ir individualią sistemas, be to, šios sistemos kūrimą reikėtų skatinti sutartinėmis ir fiskalinėmis priemonėmis; taigi pripažįsta, kad svarbu, jog ES piliečiai išmanytų pensijų sistemą;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;
pabrėžia, kad ilguoju laikotarpiu numanomi pensijų įsipareigojimai sudaro vieną iš didžiausių visos valstybės skolos dalių, o valstybės narės, vadovaudamosi bendrai sutarta metodika, turėtų reguliariai skelbti informaciją apie numanomus savo pensijų įsipareigojimus;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
laikosi nuomonės, kad reikia tvarių viešųjų finansų ir tinkamos socialinės apsaugos sistemos bei integracijos priemonių, taigi reikia gerinti valstybės išlaidų administravimo kokybę ir veiksmingumą, o valstybės narės turėtų būti skatinamos apsvarstyti priemones, kurias taikant būtų lygiau paskirstoma mokesčių našta, laipsniškai ir pastebimai mažinant mokesčius, taikomus darbo jėgai ir MVĮ; mano, kad tai galėtų padėti mažinti skurdą, užtikrinti socialinę sanglaudą ir didinti ekonomikos augimą bei produktyvumą, o tai – svarbiausi veiksniai, užtikrinantys Europos ekonominio ir socialinio modelio konkurencingumą ir tvarumą;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ECB ir valstybių narių vyriausybėms.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ECB and the governments of the Member States.
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 174–178 straipsnius,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją „Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimas 2007–2013 m.: derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai“ Priimti tekstai, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2007 m. lapkričio 14 d. darbo dokumentą „Inovacijų įgyvendinimas regionuose vykdant sanglaudos politiką“ ( SEC(2007)1547 ),
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui – nauja Lisabonos strategijos pradžia“ ( COM(2005)0024 ),
having regard to the Commission communication ‘Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0024 ),
atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Lisabonos strategijos vertinimo dokumentas“ ( SEC(2010)0114 ),
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. gruodžio 11 d. komunikatą „Valstybių narių ir regionų įsipareigojimai, įgyvendinant Lisabonos strategiją, skirtą ekonomikos augimui skatinti ir darbo vietoms kurti, panaudojant Europos Sąjungos sanglaudos politikos priemones 2007–2013 m.“ ( COM(2007)0798 ),
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. gegužės 14 d. komunikatą dėl derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus ( COM(2008)0301 ),
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on ‘The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013’ ( COM(2008)0301 ),
atsižvelgdamas į 2000–2006 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimą,
having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 11 d. vykusiame neoficialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime padarytas išvadas,
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. kovo 3 d. pasiūlymą „Europa 2020 m.
having regard to the Commission proposal of 3 March 2010 ‘Europe 2020.
Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ ( COM(2010)2020 ,
A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. kovo 31 d. strateginę ataskaitą, kurioje skatinamos ES diskusijos sanglaudos tema,
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
kadangi, nepamirštant, kad sanglaudos politika taip pat siekiama sumažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausioje padėtyje esančių regionų ar salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimą, nuo 2007 m. pagal struktūrinių fondų reglamentus 15 ES valstybių narių privalu skirti lėšas Lisabonos tikslams pasiekti (panašų neprivalomą skyrimo mechanizmą savanoriškai taiko 12 ES valstybių narių), sanglaudos politikos išteklius nukreipiant valstybių narių ir regionų patrauklumui, augimui ir darbo vietoms ES skatinti,
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
kadangi – visų pirma dabartinėmis nuosmukio sąlygomis – dėl, be kita ko, nuolat skiriamų lėšų ilgalaikėms plėtros programoms ir politikos kryptims finansuoti, dėl taikomos decentralizuotos valdymo sistemos ir Bendrijos prioritetų, susijusių su tvariu vystymusi, įtraukimo į pagrindinius tikslus sanglaudos politika yra viena iš pagrindinių priemonių, skirtų augimui ir konkurencingumui skatinti ir darbo vietoms kurti,
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
Sanglaudos politika ir Lisabonos strategija
Cohesion policy and Lisbon Strategy
pabrėžia, kad įvairiose valstybėse narėse ir atsižvelgiant į tikslus asignavimai gerokai skiriasi; pabrėžia, kad nėra universalios visoms valstybėms narėms ir visoms sritims taikytinos politikos, ir kad mėginimas ją sukurti sukeltų bet kokios augimo strategijos nuosavybės trūkumą, jos nebūtų galima priskirti jokiai strategijai, kuria siekiama skatinti augimą, ir ji būtų prastai įgyvendinama;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
apgailestauja, kad dėl to, jog buvo uždelsta pradėti įgyvendinti programas, ir dėl tolesnio duomenų apie išlaidas trūkumo šiuo etapu neįmanoma patikrinti programos asignavimų ir faktinių išlaidų atitikties, taip pat neįmanoma nagrinėti investicijų į Lisabonos tikslus tinkamumo, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių programavimo dokumentuose; džiaugiasi, kad paskelbta Komisijos strateginė ataskaita, ir prašo, kad, siekiant išnagrinėti sanglaudos politikos indėlį į Lisabonos tikslus bei įvertinti būsimus tarpusavio ryšius, jos pagrindu būtų surengtos aukšto lygio bendros institucijų diskusijos;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
kritiškai vertina tai, kad stinga bendro sanglaudos išlaidų poveikio regioninei plėtrai vertinimo; ragina Komisiją įvertinti lėšų iš struktūrinių fondų skyrimo teritorinį poveikį Lisabonos strategijai ir nustatyti, ar ši sistema iš tikrųjų padeda siekti darnios ir nuoseklios regioninės plėtros;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
pripažįsta, kad veiksmingas vertinimas turi būti pagrįstas rodikliais, leidžiančiais palyginti ir susumuoti regionų duomenis; ragina Komisiją iki 2012 m. parengti pasiūlymą dėl vertinimo rodiklių, kad būtų nustatytos priemonės, skirtos padarytam poveikiui įvertinti taip pat ir kiekybiniu bei kokybiniu požiūriu, ir atlikti būtinus kito programavimo laikotarpio pritaikymus;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
apgailestauja dėl to, kad nors iš pradžių pagrindiniai Lisabonos darbotvarkės tikslai apėmė ekonomikos augimą, užimtumą ir socialinę sanglaudą, 2005 m. iš naujo pradėtoje įgyvendinti strategijoje pateikiama ne tokio plataus užmojo programa;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;
mano, kad silpnas daugiapakopis valdymas, kartu su nepakankamu regionų ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimu planuojant, įgyvendinant, perduodant ir vertinant strategiją, – vienas pagrindinių Lisabonos strategijos apribojimų; rekomenduoja ateityje visuose etapuose stiprinti jų integraciją;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
pabrėžia, kad kai Lisabonos strategijoje buvo taikytas partnerytės principas, sustiprėjo vietos ir regionų valdžios institucijų bei suinteresuotųjų ekonominių ir socialinių subjektų atsakomybė siekiant tikslų ir buvo užtikrintas didesnis intervencinių priemonių tvarumas; ragina Europos Komisiją geriau kontroliuoti, kaip valstybėse narėse laikomasi partnerystės principo;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
pažymi, kad Europos regionams ir miestams tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategiją, nes jie yra pagrindiniai veikėjai inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo politikos srityse; jie įgyvendina daugiau kaip trečdalį ES viešojo sektoriaus investicijų, o struktūrinių fondų išlaidas vis labiau susieja su augimo ir užimtumo tikslais;
Notes that Europe's regions and cities play a fundamental part in implementing the Lisbon Strategy, being key players in the field of innovation, research and education policy; points out that they implement more than one third of all public investment in the EU and are increasingly focusing Structural Fund spending on growth- and job-related objectives;
atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma regionų ir vietiniam lygmenims tenka svarbiausias vaidmuo numatant priemones, kaip pasiekti daugybę Europoje gyvenančių ir gaminančių ekonominių ir socialinių subjektų, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), ir skatinti švietimą ir profesinį mokymą, mokslinius tyrimus, naujoves ir plėtrą;
Points out that the regional and local level in particular has a crucial role to play as the vehicle to reach the countless economic and social actors living and producing in Europe, especially SMEs, and to foster education and vocational training, research, innovation and development;
teigiamai vertina rezultatus, iki šiol pasiektus naudojantis finansų inžinerijos priemonėmis ir bendradarbiaujant su Europos investicijų banku (EIB) siekiant skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus pasitelkus atsinaujinančias finansavimo formas ir pabrėžia, kad įvairias ES finansavimo priemones reikia geriau derinti su EIB priemonėmis; pripažįsta jų galimą poveikį investicijoms ir prašo jas sustiprinti, visų pirmas susijusias su programomis JEREMIE ir JESSICA, kad būtų užtikrinta geresnė parama verslui ir MVĮ; rekomenduoja supaprastinti šių priemonių reglamentavimo taisykles, kad paramos gavėjai galėtų geriau jomis pasinaudoti;
Appreciates the results produced so far through the financial engineering instruments and the cooperation with the EIB in fostering innovation and research through renewable forms of funding and stresses the need to strengthen the links between EU financing instruments and EIB financing instruments; recognises their leverage potential for investments and asks for their strengthening especially as regards JEREMIE and JESSICA to ensure better support to business and SMEs; recommends that the rules governing these instruments be simplified to allow their greater use by beneficiaries;
apgailestauja dėl to, kad ši strategija buvo pasiūlyta prieš užbaigiant dabartinės Lisabonos strategijos peržiūrą; labai rekomenduoja Komisijai parengti atvirą Lisabonos strategijos įgyvendinimo trūkumų vertinimą; pabrėžia, kad rekomendacijos, pateiktos šiame Parlamento pranešime turėtų būti įtrauktos į galutinę naujosios strategijos versiją;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
mano, kad siekiant ekonomikos augimo ir geresnės socialinės sanglaudos reikia užtikrinti efektyvią ir plataus masto infrastruktūrą modernizuojant transporto sistemas, diegiant netaršius transporto įrenginius, gerinant galimybes vartoti geriamąjį vandenį ir naudoti drenažo bei nuotėkų valymo sistemas, įdiegiant efektyvesnius aplinkos tvarkymo būdus, ir užtikrinant tinkamą gamtinių išteklių ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
ragina ES priimti konkrečias priemones ir imtis atitinkamų veiksmų siekiant patenkinti konkrečius poreikius regionų, kuriems būdingos didelės nuolatinės gamtinės ar demografinės kliūtys, pvz., pakrančių regionų, salų, kalnų vietovių, pasienio ir atokiausių regionų, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos politikos teisinį pagrindą, numatytą naujojoje Lisabonos sutartyje;
Urges the EU to adopt specific provisions and take appropriate action to meet the special needs of regions characterised by natural or demographic handicaps of a serious and permanent nature, such as coastal regions, islands, mountain regions, cross-border and outermost regions, in the light of the legal basis for territorial cohesion that the new Lisbon Treaty provides;