natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sutinka, kad Europos reagavimas į nelaimes turėtų būti paremtas ir Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais, stiprinant Europos civilinės saugos mechanizmą, paremtą iš anksto nustatytų, taigi, prognozuojamų valstybių narių reagavimo į nelaimes priemonių pajėgumais ir prieinamumu, ir Europos reagavimo į nelaimes centru, kuris būtų tokios strategijos kertinis akmuo, kaip nurodyta 2010 m. spalio 26 d. komunikate; pabrėžia, kad šie pokyčiai turėtų vykti taikant visas pavojaus rūšis apimantį požiūrį, bendriems veiksmams sutelkiant visus susijusius veikėjus, visų pirma pilietinę visuomenę, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir savanorius, ir naudojantis įvairių esamų priemonių ir mechanizmų sąveika;
Agrees that the European disaster response should build both on a European emergency response capacity through the strengthening of the European Civil Protection Mechanism based on the capacities and availability of pre-identified and therefore predictable Member States' emergency assets and on a European emergency response centre as the cornerstones of such a strategy, as outlined in the Communication of 26 October 2010; underlines that these developments should follow an all-hazards approach, bringing together all relevant players – in particular civil society – including non-governmental organisations and volunteers, for joined-up action, and should exploit synergies among the various existing tools and instruments;
mano, kad visas pavojaus rūšis apimantis požiūris turi būti taikomas labiau atsižvelgiant į įvairias pavojų kategorijas – pavojai turi būti vertinami kiekvienu konkrečiu atveju, todėl gebėjimas analizuoti ir planuoti veiksmus, kurių turi būti imamasi atsižvelgiant į pavojų pobūdį, tikimybę ir rimtumą, turi būti didinamas decentralizuotai;
Considers that the all-hazards approach should go hand in hand with greater flexibility in reacting to the different categories of risk, which need to be considered on a case-by-case basis; this in turn calls for the development of a decentralised capacity for analysis and the planning of measures required in the light of the nature, probability and seriousness of the risks;
be to, ragina, kad ES reagavimo į nelaimes pajėgumai būtų grindžiami atokiausių regionų ir Europos užjūrio šalių bei teritorijų pagalba, kadangi šie regionai, užjūrio šalys ir teritorijos gali būti paramos teikimo centrai siekiant palengvinti logistiką ir išankstinį pasirengimą naudotis ES ištekliais visuose vandenynuose;
In addition, calls for the EU's disaster reaction capacity to make use of Europe's outermost regions and overseas territories, which can form bases for facilitating logistics operations and, for pre-positioning of the EU's resources in every ocean;
ragina Komisiją parengti Bendrijos finansavimo priemonių, skirtų remti nelaimių prevencijos veiklą, aprašą ir perduoti jį Europos Parlamentui siekiant įvertinti galimybę nelaimių prevencijos aspektą daugiau įtraukti į esamas ES finansavimo programas, kaip to prašo Taryba (2009 m. lapkričio 12 d. dokumentas Nr. 15394/09 „Tarybos išvadų dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos projektas“);
Calls on the Commission to draw up and forward to Parliament a list of Community instruments funding disaster prevention activities, with a view to evaluating the possibility of incorporating disaster prevention programmes to a greater extent in existing EU funding programmes, as requested by the Council in its draft conclusions on a Community framework on disaster prevention within the EU (document No 15394/09 of 12 November 2009);
pabrėžia, kad taikant ES reagavimo į nelaimes sistemą turi būti laikomasi subsidiarumo principo valstybių narių (kurios turi būti pajėgios naudoti savo nuosavus išteklius, visų pirma bet kokiu nesutampančių nacionalinių poreikių atveju) ir Jungtinių Tautų atžvilgiu, t. y. laikantis šio principo turi būti, viena vertus, nepažeidžiamos kiekvienos valstybės narės nacionalinės ir regioninės kompetencijos sritys ir atsižvelgiama į lemiamą šių institucijų vaidmenį nelaimių valdymo cikle, visų pirma į tai, kad daugelyje valstybių narių teisėkūros įgaliojimai įgyvendinami vietiniu arba regioniniu lygiu, ir, kita vertus, nepažeidžiama Jungtinių Tautų koordinavimo funkcija vykdant pagalbos operacijas nelaimės atveju už ES ribų; primena, kad ši strategija turi papildyti Jungtinių Tautų strategiją – Jungtinės Tautos Europos gebėjimą reaguoti į nelaimes vertina kaip neabejotiną papildomą naudą;
Emphasises that the European disaster response system should respect the principle of subsidiarity both of the Member States (who should be able to use their own assets, especially in any case of conflicting national needs) and of the United Nations, i.e. that it should respect the national, regional and local competences of each Member State on the one hand – taking into account the crucial role those authorities play in the disaster-management cycle, particularly as in many Member States legislative power is exercised at a local or regional level – and the coordinating role played by the United Nations in disaster relief operations when acting outside the EU on the other; points out that this strategy should be complementary to that of the UN, which sees clear value added in creating a European pole with a response capability;
pažymi, kad nelaimės neturi sienų, todėl ES turėtų koordinuoti savo išteklius ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, ypač kaimyninėmis Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai priklausančiomis šalimis;
Points out that the cross-border nature of disasters implies that the EU should coordinate its resources and work with third countries, not least in its neighbourhood where Union for the Mediterranean (UfM) countries are concerned;
pritaria Europos Komisijos pasiūlymui sukurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, įskaitant taisykles, kurios užtikrintų geriau prognozuojamas galimybes panaudoti pagrindinius valstybių narių išteklius, be kita ko, įsteigiant iš anksto nustatytų išteklių fondą, kurį būtų galima panaudoti per iš anksto sutartus reagavimo į nelaimes terminus ir kuris būtų sudaromas savanoriško valstybių narių įsipareigojimo principu, pagal kurį jos savanoriškai leistų panaudoti tuos išteklius nacionalinio, regioninio ir vietos lygio Europos pagalbos nelaimės atveju veiksmams tiek Sąjungos viduje, tiek už jos ribų; mano, kad tokiu būdu ir teikiant pagalbą žmonėms, nukentėjusiems nuo tokių gaivalinių nelaimių kaip dideli gaisrai, potvyniai, žemės drebėjimai, ugnikalnių išsiveržimai, uraganai ir cunamiai, taip pat nuo nelaimingų atsitikimų jūroje, naftos išsiliejimų ar branduolinio pavojaus, ženkliai padidėtų ES veiksmų Europos pridėtinė vertė;
Supports the Commission's proposal to establish a European emergency response capacity, including arrangements to guarantee the more predictable availability of Member States' key assets, inter alia by setting up a pool of pre-identified assets, available within pre-agreed response times, to be deployed under a voluntary commitment by Member States to make those assets available on a voluntary basis for European disaster relief interventions both inside and outside the Union at national, regional and local level; takes the view that, in this way, and by assisting people affected by natural disasters such as major fires, floods, earthquakes, volcanic eruptions, hurricanes and tidal waves, and also by accidents at sea, oil spills or nuclear risks, the European added value of EU interventions will be considerably enhanced;
primena, kad dėl geografinės padėties kai kurios vietovės, pavyzdžiui, pakrančių, salų ir kalnų, yra itin pažeidžiamos, ir ragina skirti joms ypatingą dėmesį;
Points out that certain areas, such as coastal, insular and mountainous areas, are extremely vulnerable on account of their geography, and calls for special attention to be paid to these areas;
pažymi, kad Europos regionai, esantys prie ES sienų, gali nukentėti nuo nelaimių, įvykusių trečiųjų šalių regionuose, o tokiu atveju veiksmai tampa dar sunkesni; siūlo parengti specialias priemones šiems regionams remti ir kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys žmonių ar pramoninių avarijų sukeltoms nelaimėms, kurioms reikia taikyti kitokias strategijas;
Notes that the European regions situated on the EU's borders may be affected by disasters occurring in regions which are part of third countries, in which case intervention is even more difficult; proposes that specific measures be developed to support these regions and that special attention be paid to disasters caused by people or industrial accidents, which require different strategies;
mano, kad ypač daug dėmesio reikia skirti gaisrams, sukuriant tikslinių strategijų ir veiksmų;
Believes that particular attention should be paid to fires, for which targeted strategies and actions are needed;
pabrėžia, kad atsakomybės už aplinkai padarytą žalą ir nelaimių padarinių likvidavimo išlaidų išieškojimo iš privačių subjektų, dėl kurių kaltės nelaimė įvyko, klausimu reikia laikytis principo „teršėjas moka“;
Affirms the need to adhere to the ‘polluter pays’ principle as regards liability for environmental damage and the recovery of costs related to disaster response from private entities responsible for damage;
mano, kad iš anksto nustatyti ištekliai, pajėgumai ir priemonės, savanoriškumo pagrindu suteikti naudotis vykdant ES reagavimo į nelaimes veiksmus tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, sudarys pagrindinę ES paramos nelaimės atveju pajėgumų dalį, šiuos pajėgumus galėtų papildyti papildomi valstybių narių ad hoc pasiūlymai; rekomenduoja sukurti aiškią ir išsamią paskatų sistemą siekiant leisti valstybėms suteikti pakankamai pajėgumų savanoriškų bendrų išteklių atsargoms sudaryti, nepadidinant bendrų valstybių narių išlaidų;
Considers that the pool of pre-identified capacities, resources and assets made available on a voluntary basis for EU disaster relief interventions, both inside and outside the Union, will constitute the nucleus of the EU relief capability, which could be complemented by additional ad hoc offers from the Member States; recommends that a clear and detailed scheme of incentives should be designed in order to permit Member States to commit sufficient capacities to the voluntary pool without increasing the overall spending of the Member States;
prašo ES civilinės saugos pajėgų struktūroje sukurti specialius mechanizmus, leisiančius ES spręsti masinės taršos iš atviroje jūroje eksploatuojamų naftos ir dujų gręžinių klausimus;
Asks for the creation, within the future EU Civil Protection Force, of specific mechanisms which will enable the EU to deal with instances of large-scale pollution caused by offshore oil and gas installations;
primena Jungtinių Tautų centrinį vaidmenį koordinuojant tarptautinės bendruomenės reagavimo į nelaimę pastangas;
Recalls the central role of the United Nations in coordinating the disaster response efforts of the international community;
pabrėžia, kad sustiprinus ES reagavimo į nelaimes pajėgumus ES galės nuosekliau prisidėti prie bendros JT vadovaujamos pagalbos ir koordinavimo;
Underlines that a stronger EU disaster response capacity will provide a coherent EU contribution to the overall UN-led relief effort and coordination role;
patvirtina, kad valstybių narių valdomi ES finansuojami ištekliai turėtų papildyti valstybių narių išteklius, kuriuos galima panaudoti pagalbos operacijose; pažymi, kad šie ištekliai turėtų būti paremti modeliais, sukurtais vykdant parengiamuosius veiksmus, sėkmingai išbandytus pastarojo meto nelaimių metu Europoje ir už jos ribų, pavyzdžiui, tarptautiniu Baltijos šalių reagavimo į potvynius moduliu ir kovos su gaisrais rezervo papildomomis taktinėmis oro pajėgomis;
Affirms that EU-funded assets managed by Member States should further supplement the Member States' assets available for relief operations; notes that these should build on models developed through preparatory actions which have been successfully tested in recent emergencies both inside and outside Europe, such as the multinational flood response unit for the Baltic countries and the supplementary tactical reserve for aerial fire-fighting;
taip pat mano, kad svarbu nustatyti išteklių trūkumus ir išsiaiškinti, kaip konkrečiai ES galėtų prisidėti prie valstybių narių pastangų pagerinti pasirengimą; mano, kad veiksmingesnis esamų išteklių panaudojimas padės išvengti papildomo finansinio ir administracinio biurokratizmo, visų pirma regionų ir vietos administravimo srityje;
Considers that it is also important to identify shortcomings in resources and to clarify precisely how the EU could contribute to Member States' efforts to improve their preparedness; takes the view that more effective utilisation of existing resources will prevent the creation of additional financial and administrative red tape, especially in the context of regional and local administration;
ragina Komisiją siekti ES dalyvavimo išteklių, pajėgumų ir koordinavimo veiksmuose tais atvejais, kai nelaimės atsitinka ES ir tiesiogiai paveikia jos piliečius;
Calls on the Commission to aim at EU involvement in terms of the provision of resources, capacities and coordination in connection with disasters which take place in the EU and directly affect its citizens;
laikosi nuomonės, kad daugiausia dėmesio reikėtų skirti visapusiškam ir savalaikiam turimų finansinių išteklių panaudojimui, taip pat visų administracinių procedūrų, susijusių su šių išteklių mobilizavimu, supaprastinimui; mano, kad taip pat privalu imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad skubi humanitarinė pagalba nedelsiant pasiektų nuo nelaimių nukentėjusius žmones;
Takes the view that the main focus should be on making full and timely use of the financial resources available, as well as on simplifying all the administrative procedures involved in mobilising those resources; considers that steps must also be taken to ensure that emergency humanitarian assistance reaches people affected by disasters without delay;
mano, kad išankstinis planavimas ir pasirengimas operacijoms kuriant scenarijus, valstybių narių išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti ES pagalbos nelaimės atveju operacijose, identifikavimas ir nepaprastosios padėties planavimas yra pagrindiniai pagerinto ES reagavimo į nelaimes elementai ir labai svarbūs greitoms operacijoms ir greitam tinkamam reagavimui į kiekvieną nelaimę; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ir nepažeidžiant kitų veiksmų įgyvendinti šias priemones; galiausiai ragina Komisiją pradėti galimybių tyrimą, ar naudinga steigti ir iš ES mokslinių tyrimų biudžeto finansuoti Europos etalonines kovos su biologiniu terorizmu ir aukų tapatybės nustatymo laboratorijas suteikiant joms pavadinimus;
Considers advanced planning and the preparation of operations by developing reference scenarios and mapping Member States' assets potentially available for deployment in EU disaster relief operations and contingency planning as key elements of an enhanced EU disaster response and essential for rapid deployment and immediate appropriate response to each emergency; calls on the Commission and the Member States to implement these measures immediately and without prejudice to other actions; calls, finally, on the Commission to launch a feasibility study on the merits of setting up, allocating European research budget funding to, and naming European reference laboratories to combat bioterrorism and identify victims;
visų pirma ragina tinkamai planuoti veiksmus, kurių būtų imamasi specifinių žmogaus sukeltų nelaimių – naftos išsiliejimo, incidentų branduolinėse jėgainėse, pavojingų medžiagų išsiliejimo žemėje ir jūroje – atveju;
Calls in particular for adequate planning for specific contingencies to respond to man-made disasters related to oil spills, nuclear installations or involving hazardous substances both on land and at sea;
ragina ECHO krizių skyrių ir Stebėsenos ir informavimo centrą sujungti efektyviai, užtikrinant tinkamą finansavimą;
Calls for an effective merging of the ECHO crisis room and the Monitoring and Information Centre (MIC), whilst ensuring adequate funding;
ragina Komisiją naują Europos reagavimo į nelaimes centrą aktyviai sieti su dviem Bendrijos miškų apsaugos nuo miškų gaisrų priemonėmis EFFIS ir EFFICS;
Calls on the Commission to actively involve the new European Emergency Response Centre in the two Community tools to protect forests from forest fires: EFFIS and EFFICS;
ragina Komisiją koordinuoti veiksmus įvykus nelaimei, supaprastinant ir optimizuojant esamą universaliąją paslaugą ir pagalbos telefono numerio 112 naudojimą;
Calls on the Commission to coordinate actions in case of emergency, simplifying and optimising the existing universal service and the 112 emergency number;
pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti prognozuojamą, greitą ir efektyvią pagalbą aukoms ir išvengti vėlavimo, dubliavimo ir sutapimų, reagavimo į nelaimes centras ir valstybės narės sprendimus panaudoti išteklius iš bendrų išteklių atsargų turi priimti greitai;
Insists that decisions on deploying assets from the pool of assets be made quickly by the Emergency Response Centre along with Member States, in order to ensure predictable, immediate and effective assistance to victims and avoid delays, duplications and overlaps;
mano, kad reikėtų parengti svarbiausių išteklių, kuriuos valstybės narės galėtų skirti ES reagavimui į nelaimes pagal šiuos scenarijus, sąrašą ir žemėlapį;
Believes that a list of the key assets that could be made available by Member States for the EU emergency response to these scenarios should be identified and mapped;
ragina, atsižvelgiant į atitinkamas Komisijos, Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), kuri turėtų suvokti savo įgaliojimus ir kitų dalyvių įgaliojimų ribas, institucines funkcijas, užtikrinti ES veiksmų aiškumą ir nuoseklumą; todėl ragina Komisiją ir EIVT sukurti atitinkamas darbo priemones ir skaidrias taisykles siekiant, kai įmanoma, užtikrinti glaudų bendradarbiavimą ir koordinavimą klausimų, susijusių su ES reagavimu į nelaimes, tam panaudojant esamus mechanizmus nelėtinant reagavimo į nelaimes operacijų; pabrėžia, kad tarnybų veikla turi būti koordinuojama lanksčiai, paprastai ir greitai, įtraukiant tik atsakingas tarnybas, privalančias priimti sprendimus labai greitai ir vengti sudėtingų administracinių procedūrų; pabrėžia, kad Europos Sąjungos humanitarinė pagalba turi būti teikiama nesivadovaujant jokiais politiniais sumetimais, kartu laikantis tarptautiniu mastu pripažintų humanitarinių principų;
Calls for clarity and coherence of EU action in view of the respective institutional roles of the European Commission and the High Representative for Foreign Affairs and Security Policy and the European External Action Service (EEAS) which should be mindful of their respective powers and respect the limits of each others' mandates; calls therefore on the Commission and the EEAS to develop appropriate working arrangements and transparent rules with a view to ensuring, where possible, close cooperation and coordination of issues pertaining to EU disaster response, building on existing mechanisms without slowing down relief operations; underlines the need for flexible, simple and rapid inter-service coordination involving only the relevant services, which should respond within a very short timeframe whilst avoiding red tape; emphasises that EU humanitarian aid should be provided irrespective of all political considerations, while adhering to internationally agreed humanitarian principles;
pabrėžia padidėjusį su miškų gaisrais susijusių nelaimių pavojų, visų pirma dėl klimato kaitos, dėl kurios kyla dideli gaisrai; ragina Komisiją naujame Europos reagavimo į nelaimes centre įsteigti konkretų kovos su šiuo pavojumi padalinį;
Emphasises the increased risk of disasters caused by forest fires, primarily because of climate change, which is instrumental in the outbreak of large forest fires; calls on the Commission to set up a special unit within its new European Emergency Response Centre to deal with this risk;
pabrėžia, kad kraštutiniu atveju ir laikantis Oslo gairių naudojamos karinės priemonės, kurioms vadovauja civiliai, neretai svariai prisideda reaguojant į nelaimes, visų pirma kalbant apie specialius išteklius, strateginius transporto pajėgumus ar sunkiąją techniką; pabrėžia, kad visų civilinių ir karinių turimų pajėgumų ir valstybių narių krizių valdymo išteklių naudojimas turėtų būti gerinamas siekiant išvengti brangaus dubliavimo;
Emphasises that, as a last resort and in compliance with the Oslo Guidelines, the use of military means under civilian oversight often constitutes an important contribution to disaster response, particularly for specialised assets, strategic lifting or heavy engineering; stresses that coordination of the use of all the capabilities available – civil and military – and Member States' crisis management assets should be enhanced in order to avoid costly duplications;
pripažįsta, kad karinių išteklių (transporto, logistikos, saugumo pajėgumų) naudojimas gali iš esmės padėti vykdyti humanitarines operacijas, ypač įvykus didelio masto katastrofoms; primena, kad karinės priemonės turi būti naudojamos tik labai išskirtiniais atvejais, jei nėra kitos išeities, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų rekomendacijas;
Recognises that the use of military assets – transport, logistics, security – to support humanitarian operations may provide key back-up, particularly in the case of large-scale natural disasters; reiterates that these military assets should be used in very specific circumstances and as a last resort, in accordance with United Nations recommendations;
ragina nelaimės atveju mobilizuoti techninės pagalbos ir paramos grupes ir parengti rekomendacijas, kaip šios grupės galėtų veiksmingiau padėti nukentėjusiems nuo nelaimės;
Calls for technical assistance and support teams to be mobilised in the event of disasters and for recommendations to be made on the way in which those teams can provide more effective support to those affected by disasters;
siekdamas maksimaliai užtikrinti veiksmingumą ir tinkamą esamų pajėgumų naudojimą siūlo, kad būtų numatyta bendrai naudoti valstybių narių konsulinius išteklius siekiant greičiau ir kokybiškiau reaguoti į nelaimes pasauliniu lygmeniu, kuo geriau panaudojant jau turimas priemones; šiuo požiūriu rekomenduoja įvertinti įvairių valstybių narių konsulinius pajėgumus, kad būtų nustatytos esamos priemonės, kuriomis Europos Sąjunga naudojasi pasaulyje;
Proposes, with a view to maximising efficiency and the proper use of existing capacity, that thought be given to pooling the consular resources of the Member States in order to improve the speed and quality of our global response by making optimum use of the resources already available; recommends in this respect that an assessment be made of the different Member States' consular capacities in order to take stock of the European Union's current worldwide resources;
atsižvelgdamas į esamas pagalbos sistemas, kurias koordinuoja Jungtinės Tautos, ragina sukurti pagerintą, sustiprintą, ekonomiškai efektyvesnį ir gerai koordinuojamą visos pagalbos natūra transportavimą į nelaimių vietas, visų pirma pasitelkiant racionalizuotas ir supaprastintas procedūras, padidinant bendro finansavimo dalį ir sukuriant naujus būdus gauti papildomų transporto pajėgumų, galbūt pasitelkiant pagrindų sutartis;
Asks that the existing relief systems coordinated by the United Nations be taken into account, whilst calling for improved, strengthened, more cost-effective and well-coordinated transport for all in-kind assistance to disaster sites, in particular through streamlined simplified procedures, an increased co-financing rate and the introduction of new ways of allowing access to additional transport capacities, possibly through framework contracts;