natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pažymi, kad geresnę Europos regioninių jūrų aplinkos būklę galima užtikrinti tik aktyviais ir koordinuotais regioninio lygio, o ne pavieniais valstybių narių veiksmais, todėl prašo į Jūsų strategijos direktyvą įtraukti teisinį valstybių narių įsipareigojimą pasiekti GAB; todėl mano, kad strategijoje turėtų būti nustatyti privalomi viršnacionaliniai įsipareigojimai, kurie galėtų apimti ir bendrus trečiųjų šalių įsipareigojimus;
Notes that good environmental status of European regional seas can only be achieved by strong and coordinated action at regional level rather than by Member States acting individually, and therefore asks for the Marine Strategy Directive to include a legal obligation for Member States to achieve GES; considers, furthermore, that the strategy must result in binding supranational obligations which may also involve common commitments in third countries;
be to, ragina įtraukti keletą bendro pobūdžio kokybinių GAB atpažinimo deskriptorių, kriterijų ir standartų, kurie nėra įtraukti į suinteresuotų dalyvių patvirtintą sąrašą, neatsisakant toliau tobulinti ir papildyti sąrašą;
Calls, furthermore, for the inclusion of a list of generic qualitative descriptors, criteria and standards for the recognition of GES, namely an existing list generally accepted by marine stakeholders, without excluding further improvements and development of the list;
mano, kad skubiai reikia imtis priemonių vandens kokybei gerinti, todėl išreiškia susirūpinimą dėl pasiūlyme dėl Jūrų strategijos direktyvos pateikto pailginto tvarkaraščio; mano, kad būtų geriau, jog šis tvarkaraštis būtų suderintas su Vandens pagrindų direktyvos tvarkaraščiu;
Considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable put forward in the proposal for a Marine Strategy Directive; considers that it would be better to bring the timetable into line with the timetable for the Water Framework Directive;
pažymi, kad Vandens pagrindų direktyvos tvarkaraštį, pagal kurį gera pakrančių vandenų ekologinė būklė turėtų būti pasiekta iki 2015 m., valstybės narės jau įgyvendino; mano, kad nelogiška arba netikslinga tuo pat metu siūlyti siauresnį iš dalies sutampančių ir susijusių jūros sričių tikslą; pabrėžia, kad neįmanoma pasiekti geros įvairių pakrančių vandenų sričių aplinkos būklės, jeigu su jomis susijusių jūros sričių aplinkos būklė nėra gera;
Notes that the timetable for the Water Framework Directive, whereby good ecological status is to be achieved in coastal waters by 2015, has already been implemented in the Member States; considers that it is not logical or appropriate simultaneously to propose a less ambitious target for partly overlapping and adjoining marine areas; stresses that it will not be possible to achieve good environmental status in several areas of coastal water unless there is correspondingly good environmental status in the adjoining marine areas;
Sąveika su ES politikos priemonėmis
Synergies with EU policies
palankiai vertina Žaliąją knygą "Būsimosios Sąjungos jūros politikos kryptimi" ( COM(2006)0275 ), kurioje numatomas visuotinis požiūris į tvarią vandenynų plėtrą, bet įspėja, kad neturi būti per daug pabrėžiamas ekonominis aspektas, ir primygtinai reikalauja, kad būtų nustatyta ekonominio ir ekologinio požiūrių pusiausvyra; tikisi, kad Jūrų strategijos direktyva, kaip vienas iš aplinkos apsaugos ramsčių, sudarys jūrų aplinkos išsaugojimo ir vientisumo ir atitinkamų valdymo padalinių – jūrų regionų ir strategijų – jūrų planavimo ir sprendimų teisinį pagrindą;
Welcomes the Green Paper "Towards a future Maritime Policy for the Union" (COM (2006)0275) which foresees a holistic approach to the sustainable development of the oceans, but warns against too great an emphasis on an economic approach and urges that a balance be struck between the economic and ecological angles; expects the Marine Strategy Directive, its environmental pillar, to provide the legal framework for the preservation and integrity of the marine environment and thus the legal framework for the appropriate management units - the Marine Regions and Strategies - for marine planning and decisions;
mano, kad turėtų būti paaiškintas valstybių narių vaidmuo, jeigu jūrų aplinkos apsaugos tikslai ir priemonės nepakankamai orientuotos į ateitį, t. y. turėtų būti svarstoma, kaip užtikrinti, kad Jūrų strategijos direktyvos tikslas – gera aplinkos būklė – iš tikrųjų būtų pasiektas;
Believes that there must be clarification of the implications for the Member States if the targets and measures in respect of marine environment protection are not sufficiently far-reaching, i.e. that consideration must be given to how to ensure that the objective of the Marine Strategy Directive - good environmental status - can actually be achieved;
teikia pirmenybę ilgalaikėms pastangoms integruoti aplinkos tikslus į bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP) ir šitaip vykdyti tvarios plėtros reikalavimus, tačiau primygtinai reikalauja leisti valstybėms narėms imtis skubesnių trumpalaikių priemonių, pvz., steigti uždarąsias sritis (jūrų rezervatus) arba draustinius siekiant apsaugoti jautriausias jūros ekosistemas;
Prefers long-term efforts to integrate environmental objectives into the Common Fisheries Policy (CFP) and thereby meet the requirements for sustainable development but insists that the Member States should have the opportunity to adopt more urgent and short-term measures, e.g. the establishment of no-go areas (Marine Reserves), or marine sanctuaries, to protect the most vulnerable marine ecosystems;
apgailestauja dėl to, kad į komunikatą ir Jūrų strategijos direktyvą Komisija neįtraukė Prancūzijos užjūrio departamentų, Azorų salų, Madeiros ir Kanarų salų jūrų vandenų, atsižvelgiant į EB Sutarties 299 straipsnyje numatytas sąlygas ir Sutarties II priede nurodytų Užjūrio šalių ir teritorijų jūrų vandenis;
Deplores the lack of reference by the Commission, in both the Communication and the Marine Strategy Directive, to the marine waters of the French overseas departments, the Azores, Madeira and the Canary Islands, bearing in mind the conditions laid down in Article 299 of the EC Treaty, and to the marine waters of the Overseas Countries and Territories listed in Annex II of the Treaty;
mano, kad ekonominiai ir aplinkosaugos interesai kiek įmanoma turėtų būti derinami vietos lygmeniu, kad būtų nepažeistas subsidiarumo principas ir kad vietos suinteresuotos šalys galėtų prie to prisidėti, bet, kai būtina, tai turėtų būti daroma ir aukštesniu lygmeniu (regiono, ES ir tarptautiniu);
Considers that coordination between economic and environmental interests should, where possible, take place at local level in order to safeguard the subsidiarity principle and the participation of local stakeholders, but that it should also take place at higher levels (regional, EU and international) when appropriate and necessary;
pabrėžia, kad įvairūs ES jūrų regionai skiriasi vienas nuo kito ir jų apsaugos poreikiai skirtingi; taigi mano, kad tam tikriems regionams gali reikėti rimtų finansinių priemonių ES lygmeniu, kad jie pasiektų gerą aplinkos būklę ir darną;
Points out that different marine regions within the EU are distinct from each other and have different needs for protection; considers, therefore, that further-reaching financial measures may be required at EU level for some regions compared with others in order to achieve good environmental status and sustainability;
mano, kad didžiausia nauda iš suderinimo su kitomis programomis galėtų būti pasiekta suderinus jūrų strategijos planą su svarbiomis ES lygio programomis; mano, kad suderinimas su Žemės ūkio fondo programų kūrimo laikotarpiu (nuo 2014 m.) yra ypač svarbus tiems regionams, kuriuose didelę jūros teršalų dalį sudaro žemės ūkio išmetalai;
Believes that the optimum benefits from coordination with existing programmes can be gained by coordinating the timetable for the marine strategy with important programmes at EU level; believes that coordination with the next programming period for the EU's agricultural fund (from 2014) is of particular importance for those regions in which agriculture accounts for a substantial proportion of the discharges into the marine area;
mano, kad visuose sektoriuose turėtų būti atkreiptas dėmesys į finansines iniciatyvas, pvz., aplinkosaugos požiūriu skirtingi uosto ir farvaterio mokesčiai (Baltijos jūros pavyzdys); mano, kad šiuo požiūriu tam tikruose regionuose gali reikėti imtis radikalesnių priemonių;
Believes that consideration should be given in all sectors to financial incentives, such as - to take an example working in the Baltic Sea - environmentally differentiated port and fairway dues; takes the view that further-reaching measures may also be required in this respect in certain regions;
Bendras duomenų naudojimas
Data sharing
rekomenduoja taikyti naują požiūrį į jūrų aplinkos vertinimą ir stebėjimą veikiančių institucijų ir galiojančių programų pagrindu, tarp jų vadovaujantis BŽP reglamentu dėl duomenų rinkimo, nuosekliai ir integruotai taikant naujas Komisijos iniciatyvas dėl erdvinės duomenų infrastruktūros ir GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos), ypač jūrų tarnybų darbe;
Recommends a new approach to marine assessment and monitoring, based upon existing institutions and programmes including the Data Collection Regulation under the CFP, and tailored to ensure full consistency and integration with relevant new Commission initiatives on spatial data infrastructure and GMES (Global Monitoring for Environment and Security), in particular the marine services;
primena EAA jos įgaliojimus vykdyti reguliarius Europos jūrų aplinkos vertinimus atitinkamų rodiklių ir kitų valstybių narių teikiamų duomenų pagrindu; pabrėžia būtinybę toliau tobulinti valstybių narių atskaitomybę, tarp jų naudojant specialius duomenų perdavimo protokolus, skirtus, pavyzdžiui, duomenų srautams, sudarant pagrindinių Agentūros rodiklių rinkinį;
Recalls the mandate of the EEA to develop regular pan-European assessments of the marine environment, based on existing indicators and other nationally available data and information; stresses that it is necessary to further improve national reporting, including through specific data exchange protocols on, for example, data flows to support the development of the Agency's core set of indicators;
mano, kad labai svarbu imtis atsekamumo ir surandamumo priemonių bei parengti programas, siekiant nustatyti teršalus ir rasti jų šaltinius, kad šis klausimas būtų veiksmingai sprendžiamas;
Considers it essential to adopt traceability and detectability measures and programmes in order to identify pollution and locate its source so as to deal with it effectively;
mano, kad labai svarbu bendradarbiauti su decentralizuotomis agentūromis (Europos aplinkos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra ir pan.) ir Europos tyrimų centru, siekiant gauti duomenų apie jūrų vandenų kokybę ir nustatyti ir rasti teršalų šaltinį bei užkirsti jiems kelią;
Considers it essential to cooperate with decentralised agencies (European Environment Agency, European Maritime Safety Agency, etc.) and with the European Research Centre in order to produce data on the quality of marine waters and to identify, locate and combat pollution;
Santykis su konvencijomis ir trečiosiomis šalimis
Relations with Conventions and third countries
palankiai vertina didžiulį regioninių jūros konvencijų indėlį į jūrų aplinkos apsaugą, pagrįstą moksline ir technine kompetencija ir sugebėjimu būti tiltu tarp šalių, kurios nepriklauso ES, ir tikisi, kad jos taps pagrindinėmis Jūrų strategijos direktyvos vykdymo partnerėmis; ir ragina įtraukti tikslius įsipareigojimus skatinti tarptautinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir organizacijomis, siekdamas, kad šios priimtų jūrų strategijas dėl regionų ir subregionų, kuriuose yra Europos jūrų vandenys;
Welcomes the excellent contributions to marine protection of a number of regional marine conventions, through their scientific and technical competence and ability to act as a bridge with non-EU countries, and expects them to become a key partner in delivering the Marine Strategy Directive; calls for the inclusion of explicit commitments to promote international cooperation with third countries and organisations with a view to their adopting marine strategies to cover regions or sub-regions with European marine waters;
ragina Komisiją išnagrinėti Baltijos jūros pavertimo bandomąja zona galimybes, atsižvelgiant į faktą, kad tai yra ypač jautri jūrų zona ir ją supančios valstybės narės ketina susitarti dėl spartesnio planų ir veiksmų įgyvendinimo bendradarbiaujant su Helsinkio komisija ir kitomis institucijomis; pažymi, kad būsimas Baltijos jūros veiksmų planas pagal Helsinkio konvenciją galėtų būti bandomoji programa, pagal kurią būtų įgyvendinami strategijos tikslai Baltijos jūros regione;
Calls on the Commission to study the possibility of making the Baltic Sea into a pilot area, in view of the fact that it is an especially sensitive sea area and the Member States surrounding it are likely to agree on faster implementation of the plans and actions through the work within the Helskinki Commission and other bodies; notes that the forthcoming Baltic Sea Action Plan from the Helsinki Convention could act as a pilot programme to implement the Strategy objectives in the Baltic Sea Marine Region;
mano, kad dabartinės tarptautinės taisyklės turėtų būti pakeistos taip, kad į tarptautinius vandenis (daugiau kaip 12 jūrmylių nuo kranto) nebebūtų išleidžiamos nuotekos;
Considers that the current international rules must be reviewed so that international waters (more than 12 nautical miles from the coast) may no longer be used for the discharging of latrines;
ragina Komisiją siūlyti atitinkamas priemones apsaugoti Arktikos vandenis, kurios itin trapiai ekosistemai nuolat kyla pavojus ir kurti ir remti programas ir projektus, tinkamai įvertinant vietos gyventojų teises ir poreikius, siekiant užtikrinti tvarų Arktikos gamtinių išteklių naudojimą;
Calls on the Commission to propose relevant measures for the protection of the Arctic waters, an extremely fragile ecosystem under constant and emerging threats, and to develop and support programmes and projects that address the rights and needs of indigenous peoples in tackling sustainable use of the Arctic's natural resources;
ragina valstybes nares ir Komisiją, ES tarptautinių ir regioninių susitarimų su trečiosiomis šalimis, kurių suverenitetui arba jurisdikcijai priklauso su Europos jūrų vandenimis besiribojantys vandenys, pagrindu skatinti imtis priemonių ir rengti programas pagal Jūrų strategijos direktyvą, kurią šiuo metu rengiamasi priimti;
Calls on the Member States and the Commission, in the context of EU international and regional agreements with third countries which have sovereignty or jurisdiction over waters bordering European marine waters, to promote the adoption of measures and programmes in accordance with the Marine Strategy Directive, which is in the process of being adopted;
rekomenduoja į Jūrų strategijos direktyvą įtraukti Juodąją jūrą, kaip vieną jūrų regionų; šis svarbus jūrų regionas ribojasi su Bulgarija ir Rumunija, t. y. šalimis, kurios 2007 m. taps ES narėmis ir šiuo metu dalyvauja įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, vykdant darbus, kuriems vadovauja Tarptautinė Dunojaus upės apsaugos komisija, ir su Turkija, kuri pradėjo stojimo derybas;
Recommends the inclusion of the Black Sea as one of the Marine Regions to be covered by the Marine Strategy Directive; points out that this important marine region is bordered by Bulgaria and Romania, countries that will join the EU in 2007 and are already participating in the implementation of the Water Framework Directive - as part of the work led by the International Commission for the Protection of the Danube River -, and by Turkey, with whom accession negotiations are underway;
apgailestauja dėl aplinkos apsaugos garantijų trūkumo tiesiant Šiaurės Europos dujotiekį, kurios būtų skirtos išvengti potencialios ekologinės nelaimės Baltijos jūros regione; ragina Komisiją parengti planuojamo dujotiekio poveikio aplinkai studiją ir atidėti bet kokius tolesnius sprendimus dėl bendro šio projekto finansavimo;
Regrets the lack of environmental guarantee in connection with the construction of the North European gas pipeline to prevent a potential environmental disaster in the Baltic Sea region; calls on the Commission to draw up an environmental impact assessment for the planned project and to postpone any decisions on the co-financing of the project;
ragina prieš imantis bet kokių veiksmų visada konsultuotis su kaimyninėmis šalimis ir suinteresuotomis šalimis, kai projektai gali turėti įtakos bendrai aplinkai, netgi tada, kai įgyvendinamas projektas susijęs su tarptautiniais vandenimis; pažymi, kad patirtis rodo, jog poveikio aplinkai vertinimai dažnai turi trūkumų ir atliekami nepasikonsultavus su kitomis šalimis; todėl ragina Komisiją pasiūlyti privalomą valstybių narių derybų mechanizmą ir primygtinai reikalauja, kad Taryba veiktų tarptautiniu lygmeniu ES ir trečiųjų šalių santykių atžvilgiu, kad būtų atlikti privalomi poveikio aplinkai vertinimai;
Calls for prior consultation, in all cases, of adjoining countries and other countries concerned where projects may have an impact on the common environment, even when the project is carried out in international waters; notes that experience shows that environmental impact assessments often have shortcomings and that they are not carried out in consultation with other States; calls on the Commission, therefore, to propose a mandatory negotiating mechanism between Member States, and urges the Council to act at international level to develop mandatory environmental impact assessments in relations between the EU and third countries;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl hipotekinių kreditų ( 2006/2102(INI) )
European Parliament resolution on mortgage credit in the EU ( 2006/2102(INI) )
atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą "Hipotekiniai kreditai ES" ( COM(2005)0327 ) (Žalioji knyga),
having regard to the Commission Green Paper on Mortgage Credit in the EU ( COM(2005)0327 ) (Green Paper),
atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą "2005–2010 m. finansinių paslaugų politika" ( COM(2005)0629 ),
having regard to the Commission White Paper on Financial Services Policy 2005-2010 ( COM(2005)0629 ,
atsižvelgdamas į Europos centrinio banko (ECB) valdančiosios tarybos 2005 m. gruodžio 1 d. atsakymą dėl Žaliosios knygos "Hipotekiniai kreditai ES",
having regard to the response of the Governing Council of the European Central Bank (ECB) to the Green Paper on Mortgage Credit in the EU of 1 December 2005,
atsižvelgdamas į 1989 m. gruodžio 15 d. antrąją Tarybos direktyvą 89/646/EEB dėl įstatymų, kitų teisės aktų ir administracinių nuostatų, susijusių su kredito įstaigų veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo OL L 386, 1989 12 30, p.
having regard to the Second Council Directive 89/646/EEC of 15 December 1989 on the coordination of laws, regulations and administrative provisions relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions OJ L 386, 30.12.1989, p.
atsižvelgdamas į pakeistą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartojimo kredito sutarčių, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 93/13/EB ( COM(2005)0483 ),
having regard to the modified proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers amending Council Directive 93/13/EC ( COM(2005)0483 ),
atsižvelgdamas į pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl steigimosi laisvės ir laisvo paslaugų teikimo hipotekinių kreditų srityje ( COM(1987)0255 ),
having regard to the Commission's amended proposal for a Council directive on the freedom of establishment and the free supply of services in the field of mortgage credit ( COM(1987)0255 ),
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą bei į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones ( A6-0370/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Legal Affairs ( A6-0370/2006 ),
kadangi hipotekinių kreditų rinka yra didelė ir sparčiai auga ir hipotekiniai kreditai sudaro itin svarbią ES ekonominės ir socialinės struktūros dalį,
whereas mortgage credit represents a large and rapidly expanding market and is a vital part of the EU's economic and social structure,
kadangi kai kuriose valstybėse narėse nekilnojamo turto rinka išaugo precedento neturinčiu mastu, dėl to statybos sektoriaus veikla tapo necikliška ir tai buvo svarbiausias veiksnys, padėjęs užtikrinti vystymąsi ir užimtumą per ekonominį nuosmukį Europoje 2000−2005 m.,
whereas some Member States have experienced unprecedented growth in the property market, which has succeeded in making the construction sector anti-cyclical, a key factor in achieving growth and employment during the economic recession experienced in Europe during the period 2000 to 2005,
kadangi dėl istoriškai mažesnių palūkanų normų hipotekinis skolinimasis stipriai išaugo, ypač tose šalyse, kuriose jis buvo pagrįstas pasitikėjimu, paskatinusiu ekonomikos augimą,
whereas historically low interest rates have resulted in much extended mortgage borrowing, particularly in those countries where it has been based on confidence which has brought about economic growth,
kadangi Europos vartotojų apsauga turi būti svarbiausias veiksnys imantis bet kokių teisės aktų leidybos veiksmų, susijusių su hipotekiniais kreditais, kurie daugeliui ES piliečių yra didžiausias jų gyvenime finansinis įsipareigojimas, darantis ilgalaikį poveikį jų gyvenimo lygiui ir finansiniam stabilumui,
whereas the protection of European consumers must be a paramount feature of any legislative action on mortgage credit, which for most EU citizens represents the biggest financial commitment in their lifetime, with long-term implications for their standard of living and financial stability,
kadangi esant skaidresnėms pagrindinėms prieinamų hipotekinių produktų savybėms bus galima padidinti ne tik rinkos veiksmingumą, bet ir ES kredito gavėjų, svarstančių galimybę sudaryti hipotekinio kredito sutartį kitoje valstybėje narėje, pasitikėjimą ir suteikti jiems galimybę priimti apsvarstytą sprendimą,
whereas enhanced transparency on key features concerning available mortgage products will not only improve market efficiency, but will also increase the confidence of borrowers looking for mortgage credit deals in other Member States and enable them to take informed decisions,
kadangi, siekiant suteikti vartotojams galimybę veiksmingiau pasinaudoti pasirinkimo laisve, kai jie ima hipotekinius kreditus tarpvalstybiniu lygmeniu, reikia sukurti jiems prieigą prie kaip įmanoma išsamesnės ir paprastesnės informacijos, kuri kiekvienu atskiru atveju suteikiama standartine forma, kad jie turėtų galimybę palyginti kreditų suteikimo įvairiose valstybėse narėse sąlygas,
whereas consumers need to have access to the fullest and simplest information possible, provided on a case-by-case basis in standard forms lending themselves to comparative study across Member States, in order to enable them to exercise their freedom of choice more effectively when taking out mortgage credit on a cross-border basis,
kadangi tikslinės priemonės, skirtos produktų ir paslaugų įvairovei didinti, plėtoti galimybėms jais naudotis ir kurti integruotai finansavimo rinkai, galėtų padidinti rinkos efektyvumą, masto ekonomiką ir įvairovę, mažinti skolinimosi išlaidas ir taip daryti teigiamą įtaką Europos ekonomikai,
whereas targeted measures for an improved product and services range, wider availability and an integrated funding market could enhance market efficiency, economies of scale and diversification reduce borrowing costs, and thereby benefit the European economy,