natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia būtinybę visose susijusiose politikos srityse, įskaitant išorės santykių politiką, vadovautis horizontaliu požiūriu, t. y. derinti kovos su klimato kaita priemones ir mažinti taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis; yra įsitikinęs, kad teisėkūra ir ES išlaidos taikomi reikalavimai yra esminiai veiksniai siekiant strategijoje „Europa 2020“ išdėstytų šios srities tikslų; savo ruožtu, mano, kad kovos su klimato kaita veiksmai turėtų būti įtraukti į visus susijusius išlaidų skirsnius, įskaitant išorinį skirsnį, ir kad įgyvendinant naujus projektus reikėtų atlikti poveikio klimatui vertinimus; mano, kad didesnė pajamų, gautų iš Europos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, dalis turėtų būti investuojama į klimato kaitos švelninimą ir klimato srities inovacijas;
Underlines the need for a horizontal approach, combining measures to combat climate change and to reduce greenhouse gas emissions - in particular energy saving measures - in all relevant policy areas, including external policies; is convinced that well-placed incentives such as conditionality of EU expenditure and legislation are the key elements in order to achieve the Europe 2020 targets in this field; considers, consequently, that climate actions should be mainstreamed in all relevant sections of expenditure including the external one, and climate impact assessments should be conducted for new projects; considers that larger shares of the European emission trading scheme revenues should be invested in mitigation and climate innovation;
laikosi nuomonės, kad vienas iš svarbiausių strategijos „Europa 2020“ tikslų – spręsti su tvarumu susijusias problemas, t. y. nustatyti aplinkos apsaugos kriterijus ir skatinti išteklių ir energijos veiksmingumą siekiant kovoti su klimato kaita;
Takes the view that tackling the challenge of sustainability, through introducing environmental criteria and increasing resource and energy efficiency to combat climate change, is one of the core objectives of the Europe 2020 strategy;
todėl pritaria Komisijos atliktoje biudžeto peržiūroje pateiktam pasiūlymui įtraukti įpareigojimą skaidriai nurodyti, ar vykdant sektorių programas buvo skatinama siekti strategijoje „Europa 2020“ išdėstytų su klimatu ir energija susijusių „20–20–20“ tikslų, taip pat ar buvo prisidėta prie pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ siekių;
Supports, accordingly, the suggestion expressed in the Commission's Budget Review to include an obligation to identify in a transparent manner where sectoral programmes have promoted the 20/20/20 climate and energy objectives specified in the Europe 2020 strategy and contributed to meeting the ‘Resource Efficient Europe’ flagship initiative goals;
pabrėžia ES atsakomybę pasauliniu mastu kovojant su klimato kaita; primena, kad su Kopenhagos ir Kankūno susitarimais susiję įsipareigojimai, kurių tikslas – padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita, turi būti nauji ir papildyti esamą paramą vystymuisi išlaikant pakankamą abiejų politikos sričių darną; siūlo siekiant šio tikslo sukurti naują programą; primena Europos Parlamento poziciją, kad ES biudžete reikia išlaikyti visų Europos politikos krypčių finansavimą; ragina ES tarptautinius klimato kaitos įsipareigojimus įtraukti į ES biudžetą, kad būtų pasiektas didžiausias įmanomas svertinis Bendrijos išteklių poveikis;
Underlines the global responsibility of the EU in tackling climate change; recalls that pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries to address climate change must be ‘new and additional’ to the existing development aid with an adequate level of coherence being maintained between the two policies; suggests that a new programme be created for this purpose; reiterates the position of the European Parliament on the need to maintain within the EU budget the financing of all European policies; calls for the integration of the EU international climate change pledges in the EU budget in order to achieve a maximum leverage effect of community resources;
Energija 91.
Energy 91.
yra įsitikinęs, kad kitoje DFP turėtų būti padidinta energetikai skirta dalis; mano, kad svarbiausi prioritetai turėtų būti atsinaujinančios energijos technologijos, energijos veiksmingumas ir energijos taupymas, ir ragina atitinkamai šiose srityse padidinti ES finansavimą; ragina Komisiją parengti konkrečias gaires ir užtikrinti, kad būtų siekiama patvirtintų tikslų, taip pat kad tai būtų galima veiksmingai stebėti politikos koordinavimo Europos semestro pagrindu ir naudojant konkrečius planus, pvz., nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus;
Is convinced that the energy's share in the next MFF should increase; believes that renewable energy technologies, energy efficiency and energy saving should be key priorities and calls for a corresponding increase of EU funding in these areas; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be efficiently monitored within the framework of the European semester of policy coordination and through specific plans such as the National Energy Efficiency Plans;
pabrėžia, kad būtina didinti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomosios veiklos energetikos srityje finansavimą ir užtikrinti visiems prieinamos ekologiškos energijos vystymą; ragina vykdant kitą DFP visapusiškai įgyvendinti jau patvirtintą Strateginį energetikos technologijų (SET) planą ir jį tinkamai finansuoti;
Underlines the need to increase finance in research, technological development and demonstration in the area of energy in order to develop sustainable energy available for all; calls for the full implementation of the already adopted Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan), including appropriate funding, during the next MFF;
atsižvelgdamas į didelį finansavimo poreikį transporto ir energetikos infrastruktūros srityse ir į teigiamą išorinį šių projektų poveikį, pabrėžia, kad siekiant skatinti ilgalaikes viešojo ir privačiojo sektorių investicijas į šias sritis būtina plėtoti skatinamąją reguliavimo sistemą; prašo bendradarbiaujant su ilgalaikiais investuotojais parengti naujoviškas finansines priemones;
Given the huge financing needs in the areas of transport and energy infrastructure, and given the positive externalities of these projects, stresses the need to develop an incentive regulatory framework in order to promote public and private long term investment in these fields; asks that innovative financial instruments be developed in cooperation with long term investors;
Transeuropiniai energijos tinklai 94.
Trans-European energy networks 94.
atkreipia dėmesį į tai, kad priimant sprendimą dėl energetikos infrastruktūros finansavimo prioritetas turi būti teikiamas energijos veiksmingumo ir atsinaujinančių šaltinių energijos klausimams; pabrėžia, kad reikia skubiai modernizuoti ir atnaujinti Europos energetikos infrastruktūrą, kurti pažangiuosius tinklus ir juos jungti, nes tai būtina norint įgyvendinti vidaus energetikos rinką, įvairinti energijos tiekimo maršrutus ir išteklius įtraukiant trečiąsias šalis, skatinti saugų tiekimą siekiant didinti atsinaujinančiosios energijos dalį, ir pasiekti energetikos ir klimato tikslus; atkreipia dėmesį į vertinimus, kad šioje srityje iki 2020 m. būtinos didelės maždaug 1000 mlrd. eurų investicijos; ypač jos būtinos siekiant užtikrinti perdavimo pajėgumus, įskaitant naujus gamybos pajėgumus ir investicijas į elektros tinklus; pažymi, kad atsižvelgiant į dabartines pasaulines energijos kainas, reikiamas pagrindines investicijas visų pirma galima rasti privačiajame sektoriuje; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti didesnį Europos finansavimo poveikį ir į galimybę finansuoti svarbiausius nacionalinius ir tarpvalstybinius prioritetinius Europos energetikos infrastruktūros projektus remiantis inovacinėmis finansų priemonėmis; pabrėžia, kad iš Europos Sąjungos biudžeto būtina skirti nemažai lėšų naujoviškoms šios srities finansinėms priemonėms;
Points to the need to prioritise energy efficiency and renewable energies when deciding on financing energy infrastructure; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections which are necessary for realising the internal energy market, for diversifying sources and routes with third countries enhancing security of supply, for increasing the share of renewable energy, and for meeting energy and climate targets; takes note of estimates that substantial investments of approximately EUR 1000 billion by 2020 are needed in this field; particularly in order to ensure transmission capacity, including new production capacity and investment in electricity grids; notes that, at current world energy prices, the substantial investment required can primarily originate from the private sector; emphasises the need to maximise the impact of European funding and the opportunity offered by the structural funds and innovative financial instruments to fund key national and cross-border European priority energy infrastructure projects; stresses the need for a substantial allocation from the European Union budget for innovative financial instruments in this field;
Transportas ir transeuropiniai transporto tinklai 95.
Transport and Trans-European transport networks 95.
pabrėžia, kad investicijos į veiksmingą transporto infrastruktūrą yra itin svarbios Europai siekiant apsaugoti savo konkurencingumą ir paruošti dirvą ilgalaikiam ekonomikos augimui po krizės; yra įsitikinęs, kad transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T) yra itin svarbūs užtikrinant tinkamą vidaus rinkos veikimą ir užtikrina svarbią Europos pridėtinę vertę, kadangi su jų pagalba pagerinamas įvairių ES dalių prieinamumas ir tarpusavio sąveika užtikrinant tarpvalstybines jungtis ir šalinant kliūtis, tobulinant eismo valdymo ir informavimo sistemų naudojimą ir užtikrinant tarpvalstybinės infrastruktūros intermodalumą, į kurį valstybės narės vienos neinvestuotų; mano, kad TEN-T turėtų padėti sukurti tikrą pagrindinį Europos tinklą, o ne tik sutelkti nacionalinius projektus, ir kad atsižvelgiant į esamą padėtį ir siekiant Europos pridėtinės vertės reikėtų įvertinti ir peržiūrėti pagrindinių projektų finansavimą; todėl mano, kad TEN-T turėtų būti vienas iš svarbiausių kitos DFP prioritetų;
Underlines that investing in effective transport infrastructure has a key role for Europe to defend its competitiveness and pave the way for post crisis, long term economic growth; believes that the Trans-European transport networks (TEN-T) are vital in order to guarantee the proper functioning of the internal market and provide important EAV as they contribute to improving accessibility and interoperability between the various parts of the EU by guaranteeing cross-border links and eliminating bottlenecks, improving the use of traffic management and information systems, as well as assuring intermodality in cross-border infrastructure, which the Member States alone would not invest in; considers that the TEN-T should provide a genuine European core network rather than the aggregation of national projects and that the financing of core projects should be assessed and reviewed in the light of progress on the ground and EAV; strongly believes that TEN-T should, accordingly, be a key priority in the next MFF;
mano, kad reikėtų nustatyti principą „naudok arba prarask“ (įsipareigojimų panaikinimas) ir taip užtikrinti geresnį sąlygų laikymąsi; tuo atveju, kai skirtas finansavimas nepanaudojamas, nepanaudotos ar panaikintos transporto sričiai skirtos lėšos turėtų likti ES biudžete ir jų nereikėtų grąžinti valstybėms narėms;
Considers that conditionality should be enhanced by introducing the principle of ‘Use-it-or-lose-it’ (decommitment); when allocated funding has not been used the unspent or decommitted resources of transport funds should remain in the EU budget and not be returned to the Member States;
ragina Komisiją ypač atsižvelgti į būtinybę pereiti prie krovinių ir keleivių srautų aptarnavimo naudojantis tvaresniu transportu ir užtikrinti veiksmingą įvairių transporto rūšių naudojimą; mano, kad atėjus laikui persvarstyti TEN-T gaires svarbu išspręsti nacionalinių ir tarptautinių geležinkelio sistemų savitarpio suderinamumo klausimą ir, siekiant užtikrinti, kad būtų išties vykdoma bendra Europos geležinkelių politika ir aktyviau naudojamasi vidaus vandenų ir trumpųjų nuotolių jūrų transportu, ES lėšos turėtų būti skiriamos vadovaujantis nustatytais reikalavimais;
Calls on the Commission to take into account, in particular, the need to shift freight and passenger flows towards more sustainable and efficient transport flows while providing efficient co-modality; considers that the upcoming revision of the TEN-T guidelines needs to find solutions to the interoperability between national as well as cross-border railway systems and introduce conditionality on EU expenditure in order to achieve a genuine Single European Railway policy, and to ensure greater use of inland waterway and short sea shipping;
Turizmas 99.
Tourism 99.
primena, kad pagal Lisabonos sutartį turizmas yra nauja ES kompetencijai priskiriama sritis, todėl kitoje DFP turi tai atsispindėti; pabrėžia svarbų turizmo indėlį į Europos ekonomiką ir mano, kad įgyvendinant Europos turizmo strategiją turėtų būti siekiama didinti šio sektoriaus konkurencingumą, be to, per kitą laikotarpį šiai strategijai turėtų būti skirtas pakankamas finansavimas;
Recalls that tourism is a new EU competence under the Lisbon Treaty, which should, therefore, also be reflected in the next MFF; stresses the important contribution of tourism to the European economy and believes that the European strategy for tourism should aim at raising the competitiveness of the sector and be supported with adequate funding for the next period;
Jūrų politika 100.
Maritime Policy 100.
pripažįsta, kad ateityje esminį vaidmenį augančios ekonomikos srityje pasauliniu mastu atliks jūros ir vandenynai; mano, kad reikėtų toliau vykdyti integruotą jūrų politiką, ja siekti spręsti problemas, kurių kyla pakrantės zonose ir jūrų baseinuose, ir palaikyti vadinamąjį mėlynąjį augimą bei tvarią jūrų ekonomiką; prašo ES labiau stengtis palaikyti plataus užmojo ES jūrų politiką, kurią įgyvendinus Europa galės įtvirtinti savo tarptautinę poziciją šiame strateginiame sektoriuje; pabrėžia, kad šiai politikai turi būti skiriamos tinkamos biudžeto priemonės; primygtinai reikalauja, kad šiai politikos krypčiai būtų skirta atitinkamų biudžeto lėšų;
Acknowledges that the seas and oceans will play an increasingly key role in global economic growth in the future; considers that the Integrated Maritime Policy must be pursued and geared towards tackling the challenges faced by coastal zones and maritime basins, supporting blue growth and a sustainable maritime economy; requests that the EU increases its effort to support an ambitious EU maritime policy which will allow Europe to assert its international position in this strategic sector; insists that the appropriate budgetary means be made available in favour of this policy;
Europos kultūros ir įvairovės puoselėjimas 101.
Fostering European culture and diversity 101.
pabrėžia, kad Sąjungos pilietybės skatinimas turi tiesioginės įtakos kasdieniam europiečių gyvenimui ir kad taip prisidedama prie geresnio galimybių, kurios sudaromos Sąjungai įgyvendinant savo politiką, ir pagrindinių teisių, kurios įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir sutartyse, išmanymo; yra įsitikinęs, kad turi būti užtikrinamas tinkamas finansavimas pilietybės srityje;
Emphasises that promoting Union citizenship has a direct impact on the daily lives of Europeans and that it contributes to a better understanding of the opportunities provided by Union policies, as well as of their fundamental rights, enshrined in the European Charter of Fundamental Rights and the Treaties; is convinced that adequate funding in the area of citizenship must be guaranteed;
pažymi, kad su jaunimu ir kultūra susijusi politika yra labai svarbi ir vienas iš pirmųjų prioritetų, kuriuos reikia pripažinti dėl jų kuriamos pridėtinės vertės ir ryšio su piliečiais; ragina ES ir valstybes nares pripažinti vis didėjančią kultūrinės ir kūrybinės pramonės svarbą Europos ekonomikai ir šalutinį poveikį kitiems ekonomikos sektoriams; primygtinai pabrėžia, kad šių politikos sričių potencialas gali būti visapusiškai realizuotas tik joms užtikrinus pakankamą finansavimą ir ragina šį potencialą visapusiškai išnaudoti įgyvendinant kaimo plėtros ir sanglaudos politiką;
Points out that youth- and culture-related policies are essential and among the first priorities to be recognised for their added value and reaching out to citizens; calls on the EU and the Member States to acknowledge the increasing importance of cultural and creative industries to the European economy, and their spill-over effect on other economic sectors ; strongly emphasises that the full potential of these policies can only be realised if they are provided with adequate levels of funding and calls for their potential to be fully exploited within rural development and cohesion policy;
primena, kad sportas svarbus sveikatai, ekonomikos augimui ir užimtumui, turizmui ir socialinei įtraukčiai, o SESV 165 straipsniu ES suteikti nauji įgaliojimai šioje srityje; teigiamai vertina Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ ( COM(2011)0012 ), kuris yra pirmas žingsnis įvertinant sporto, visų pirma kasdienės mankštos, pridėtinę vertę ir atkreipiant dėmesį į sporto socialinius, ekonominius bei organizacinius aspektus;
Recalls the importance of sport for health, economic growth and jobs, tourism and social inclusion, and the fact that Article 165 TFEU gives the EU new competences in this field; welcomes the Commission communication on ‘Developing the European Dimension in Sport’ ( COM(2011)0012 ) as a first step in assessing the added value of sport, and in particular of everyday exercise, and focusing on the societal, economic and organisational dimension of sport;
Jaunimo politika 104.
Youth policy 104.
pabrėžia, kad jaunimui Sąjungoje turėtų būti teikiama aiški pirmenybė ir kad jaunimo aspektas ES vykdomos politikos srityse ir programose turėtų būti matomas ir sustiprintas; mano, kad jaunimą reikėtų suvokti kaip ES bendrą temą ir plėtoti skirtingų politikos sričių, susijusių su jaunimu, švietimu ir mobilumu, sąveiką; palankiai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“ kaip strategijos „Europa 2020“ pagrindą; pabrėžia, kad su jaunimu susijusios programos, kaip, pvz., Mokymosi visą gyvenimą programa ir programa „Veiklus jaunimas“, kurių veiksmingumas yra didelis dėl nedidelių išlaidų vienam gavėjui, kitoje DFP turėtų būti išlaikytos kaip atskiros programos ir kad į šias programas verta investuoti daug intensyviau;
Stresses that youth should represent a strong priority for the Union and that the youth dimension should be visible and reinforced in EU policies and programmes; believes that youth should be perceived as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, education and mobility; welcomes the ‘Youth on the Move’ flagship initiative as a cornerstone of the Europe 2020 Strategy; underlines in particular that youth-related programmes like Lifelong Learning and Youth in Action, which bear low cost per beneficiary and therefore have high efficiency, should be maintained as separate programmes in the next MFF and that they deserve a much stronger investment;
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė 105.
An Area of Freedom, Security and Justice 105.
pabrėžia, kad tvirtos Lisabonos sutartyje įtvirtintų pagrindinių teisių ir lygybės kultūros sukūrimas turėtų likti Europos prioritetu; pabrėžia, kad nors šios vertybės turi būti remiamos visame biudžete, turi būti užtikrintas tinkamas tikslinis finansavimas;
Emphasises that creating a robust culture of fundamental rights and equality as enshrined in the Lisbon Treaty must remain a priority for Europe; stresses that while these values must be budgetarily mainstreamed, adequate targeted funding must be guaranteed;
pažymi, kad Sąjungos ekonominis, kultūrinis ir socialinis augimas galimas tik užtikrinus stabilią, teisėtą ir saugią aplinką, sustiprinus pagrindines teises bei saugant pilietines teises; savo ruožtu, mano, kad veiksminga teisingumo ir vidaus reikalų politika yra ekonominio atsigavimo prielaida ir esminė platesnio politinio ir strateginio konteksto dalis; pabrėžia, kad svarbu įtraukti ES vidaus reikalų srities prioritetus į Sąjungos išorės aspektą, įskaitant Europos kaimynystės politiką, ypač atsižvelgiant į poveikį, kurį didėjanti migracija darys ES politikos trečiųjų šalių atžvilgiu raidai; pabrėžia, kad būtinas tinkamas imigracijos, prieglobsčio ir saugumo politikos krypčių finansavimas, o jas įgyvendinant taip pat svarbu atsižvelgti į ES prioritetus;
Notes that economic, cultural and social growth of the Union can only thrive in a stable, lawful and secure environment, respecting and enforcing fundamental rights and safeguarding civil liberties; considers, accordingly, that efficient justice and home affairs policies are a pre-requisite for economic recovery and an essential element in a wider political and strategic context; underlines the importance of mainstreaming the EU priorities in the field of ‘home affairs’ into the Union's external dimension, including European Neighbourhood policy, especially in view of the impact that growing migration will have on the development of EU policies towards third countries; stresses the need for the appropriate financing of the immigration, asylum and security policies and also taking into account the priorities of the EU while implementing them;
pabrėžia, kad sprendžiant itin svarbius imigracijos ir prieglobsčio, taip pat Sąjungos išorės sienų kontrolės klausimus turi būti vadovaujamasi integruotu požiūriu: turi būti užtikrintas pakankamas finansavimas ir pagalbos priemonės nepaprastosioms situacijoms valdyti gerbiant žmogaus teises ir laikantis visų valstybių narių savitarpio solidarumo principo bei nacionalinių įsipareigojimų, ir aiškiai nustatant užduotis; pažymi, kad šiuo atžvilgiu turi būti tinkamai atsižvelgta į padidėjusius FRONTEX, Europos prieglobsčio paramos biuro ir Solidarumo ir migracijos srautų valdymo fondų uždavinius;
Stresses the need for an integrated approach towards pressing immigration, asylum questions as well as towards the management of the external borders of the Union, with sufficient funding and support tools to handle emergency situations made available in a spirit of respect for human rights and solidarity amongst all Member States, respecting national responsibilities and a clear definition of tasks; notes that, in this regard, the increased challenges of FRONTEX, the European Asylum Support Office and the Funds on Solidarity and Management of Migration Flows need to be duly taken into consideration;
pažymi, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei Sąjungos biudžete numatytas sąlyginai nedidelis finansavimas, ir pabrėžia, kad būsimojoje DFP šiai politikos sričiai turi būti skirtas tinkamas ir objektyviai pagrįstas finansavimas, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo veiklą, ypač susijusią su naujais uždaviniais, kurie apibrėžti Stokholmo programoje ir Lisabonos sutartyje;
Notes that the share of funding for the area of freedom, security and justice in the Union budget is relatively small and stresses that in the future MFF these policies must be allocated with appropriate and objectively justifiable funding to enable the Union to carry out its activities, especially those related to new tasks, as identified in the Stockholm Programme and the Treaty of Lisbon;