natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar Komisija galėtų konkrečiai įvardyti, kaip 2014–2020 m. finansinėje programoje bus keičiami koreguojamieji mechanizmai, kad jie atspindėtų valstybių narių realią ekonominę padėtį, o valstybėms narėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos Europos Sąjungoje, kaip buvo deklaruojama valstybių narių stojimo sutartyse?
Could the Commission explain exactly how the correction mechanisms will be amended in the 2014-20 financial framework so as to reflect the actual economic situation in the Member States and ensure that each Member State is given equal treatment in the European Union in accordance with the EU accession treaties?
Ar Komisija ketina pateikti aiškią, skaidrią ir suprantamą koreguojamųjų mechanizmų sistemą, kuri kartu būtų pateikta nacionaliniams parlamentams ir Europos Parlamentui ir būtų suprantama visuomenei?
With respect to the correction mechanisms, does the Commission intend to present a clear, transparent and comprehensible system which can both be submitted to the national parliaments and European Parliament and be easily understood by the general public?
J. Lewandowski atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Lewandowski on behalf of the Commission
Pernelyg sunkiai biudžeto naštai koreguoti turėtų būti naudojamos vienkartinės sumos.
Lump sums should be used to correct ‘excessive’ budgetary burdens.
Jos nuo 2014 m. sausio 1 d. pakeis visus šiuo metu naudojamus koreguojamuosius mechanizmus.
They will replace all currently existing correction mechanisms as of 1 January 2014.
Vienkartinių sumų dydis ex-ante bus sutartas kartu su bendru 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos rinkiniu.
The amount of the lumps sums will be agreed ex-ante together with the overall package on the Multiannual Financial Framework for 2014-2020.
Kiekvienos valstybės narės biudžeto našta 2014–2020 m. laikotarpiu apytiksliai skaičiuojama kaip veiklos grynojo likučio vidurkis, išreikštas BNP procentais, darant prielaidą, kad nė vienai valstybei narei netaikoma korekcija.
The budgetary burden per Member State for the period 2014-2020 is estimated by average operating net balances in % of GNI assuming that no corrections are granted to any Member State.
Siekiant vertinti, ar pagal šias prielaidas kai kurių valstybių narių biudžeto našta galėtų būti pernelyg didelė, grynosios pozicijos siejamos su santykine nacionaline gerove (BNP vienam gyventojui, išreikštos perkamosios galios standartais).
In order to assess if under these assumptions the resulting budgetary burden would be ‘excessive’ for some Member States, net positions are related to relative national prosperity (GNI per capita in purchasing power standards).
Remiantis Komisijos analize, keturių valstybių narių (DE, NL, SE, UK) biudžeto našta galėtų būti pernelyg didelė.
According to the analysis of the Commission, four Member States (DE, NL, SE, UK) could face an excessive budgetary burden.
Vienkartines sumas Komisija siūlo finansuoti visoms valstybėms narėms pagal jų BNP dalis.
With regard to the financing of the lump sums, the Commission proposes a financing by all Member States on the basis of their GNI-shares.
Naujoji vienkartinių metinių sumų sistema, pagal kurią sumažinami reikalavimus atitinkančių valstybių narių BNP įnašai, yra nuspėjama, skaidri ir užtikrinanti vienodas sąlygas ir sąžiningumą.
The new system of annual lumps sums reducing the GNI contributions of eligible Member States is predictable, transparent and assure equal treatment and fairness.
Taip pat išvengiama neigiamų ES biudžeto vykdymo paskatų.
It also avoids negative incentives for the implementation of the EU budget.
Komisija įsitikinusi, kad vienkartinių sumų sistema, kai jai pritars Parlamentas ir Taryba, bus lengvai suprantama plačiajai visuomenei.
The Commission is convinced that the system of lump sums — once agreed between the Parliament and the Council — could be easily understood by the general public.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009339/2011
Question for written answer E-009339/2011
Tema: Sanglaudos politikos finansavimo susiejimas su valstybių narių bendruoju nacionaliniu produktu
Subject: Cohesion policy financing dependent on Member States' GDP
Europos Komisija komunikate „Strategijos Europa 2020 biudžetas" teigia, kad daug valstybių narių turi sunkumų įsisavinant ES fondus per tam skirtą laikotarpį.
In its communication entitled ‘A budget for Europe 2020’, the Commission states that many Member States have difficulties in absorbing European funding by a given deadline.
Fiskaliniai sunkumui taip pat prisideda prie lėto ES lėšų įsisavinimo, kadangi valstybės narės neišgali skirti nacionalinės bendrojo finansavimo dalies.
Fiscal difficulties also contribute towards the slow absorption of EU funds because Member States are unable to grant the national component of the co-financing.
Komisijos manymu, 2,5 procento nustatymas nuo bendrojo nacionalinio produkto sanglaudos lėšoms yra tinkamas būdas paspartinti ES lėšų įsisavinimą.
According to the Commission, capping cohesion allocations at 2.5 % of GDP is the best way to speed up the absorption of Community funding.
Atsižvelgiant į kai kurių valstybių narių priimtas ir vykdomas itin griežtas taupymo priemones, siekiant išgyventi ekonominės ir finansinės krizės laikotarpiu, jų bendrasis nacionalinis produktas augo labai nežymiai ar iš vis nedidėjo.
With some Member States, however, having adopted and implemented austerity measures to tackle the economic and financial crisis, their gross domestic product has only risen very slightly, if at all.
Ar Komisija nemano, kad toks sanglaudos lėšų skirstymas, susiejant jį su bendruoju nacionaliniu produktu, diskriminuoja tas valstybes nares, kurios laikėsi itin griežtų taupymo ir fiskalinio konsolidavimo priemonių savo augimo sąskaita, taip atimdama iš jų didelę finansavimo dalį?
Does the Commission not consider that this GDP-linked allocation of cohesion funding discriminates against Member States that have applied very exacting austerity and fiscal consolidation measures to the detriment of growth, thus depriving them of a substantial amount of funding?
Kuo Komisija grindžia šį sanglaudos lėšų susiejimą su bendruoju nacionaliniu produktu?
What is the basis used by the Commission in linking cohesion funding to GDP?
Ar tai neprieštarauja stojimo į ES sutartyse numatytam įsipareigojimui suteikti valstybėms narėms reikiamą finansavimą, kad atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą jos būtų visapusiškai ekonomiškai integruotos į ES?
Is this not contrary to the commitment laid down in the EU accession treaties to provide Member States with the funds required for their full long-term economic integration into the EU?
(2011 m. gruodžio 1 d.)
(1 December 2011)
Remiantis Komisijos pasiūlymu dėl kitos 2014‑2020 m. daugiametės finansinės programos, mažiau išsivystę regionai ir valstybės narės išliks svarbiausias Europos sanglaudos politikos prioritetas.
According to the proposal of the Commission for the next multiannual financial framework 2014-2020, the less developed regions and Member States will continue to be the top priority of European cohesion policy.
Tačiau patirtis rodo, kad daug valstybių narių patiria sunkumų, stengdamosi per ribotos trukmės laikotarpį panaudoti gausias ES lėšas.
Experience, however, shows that many Member States have difficulties in absorbing large volumes of EU funds over a limited period of time.
Be to, kai kurioms valstybėms narėms dėl jų fiskalinės padėties tapo sudėtingiau skirti lėšų nacionalinei bendro finansavimo daliai.
Furthermore, the fiscal situation in some Member States has made it more difficult to release funds to provide national co-financing.
Todėl Komisija mano, kad dabartinė ribojimo sistema negali likti nepakeista ir kad nauja, žemesnė sistemos riba labiau atitiks panaudojimo gebėjimus.
The Commission, therefore, considers that the current capping system cannot remain unchanged and that a new lower capping ceiling will better reflect absorption capacity.
Komisija supranta, kad dviejų elementų – bendrojo vidaus produkto (BVP) augimo iki 2020 m. prognozės ir pervedamų sanglaudos lėšų viršutinės ribos nustatymo ties 2,5 % kiekvienos valstybės narės BVP – derinys valstybes nares gali paveikti nevienodai.
The Commission is aware that the combination of gross domestic product (GDP) growth estimates up to the 2020 horizon and the capping of cohesion transfers at 2.5 % of each Member State's GDP may have different impacts across Member States.
Derybų dėl kitos daugiametės finansinės programos metu Komisija atsižvelgs į šį aspektą ir sieks rasti tinkamiausią sprendimą.
During the negotiations on the next multiannual financial framework, the Commission will keep this aspect under review and will endeavour to find equitable outcomes.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009703/2011
Question for written answer E-009703/2011
(2011 m. spalio 26 d.)
(26 October 2011)
Tema: Naujo dujotakio Viduržemio jūroje projektas
Subject: New gas pipeline project in the Mediterranean
2011 m. rugsėjo 24 d. dujų ir naftos gavybos bendrovė BP pranešė apie ketinimus tiesti Pietryčių Europos dujotakį, kuriuo per Turkiją į Austriją būtų tiekiamos gamtinės dujos iš telkinio „Shah Deniz“ Azerbaidžane.
On 24 September 2011 the petroleum and natural gas extraction company BP announced its intention to build a gas pipeline in south-eastern Europe for transporting natural gas from the Shah Deniz gas field in Azerbaijan via Turkey to Austria.
Skelbiama, kad šis projektas prisidės prie ES priklausomybės nuo Rusijos gamtinių dujų importo mažinimo.
It was pointed out that the project will help reduce the EU's dependence on natural gas imports from Russia.
Taip pat pasirodė žinių, kad šiuo projektu BP greičiausiai siekia susitarimo su Rusijos Federacijos subjektais dėl dujų ir naftos išteklių Arktyje eksploatavimo.
According to reports, BP is also hoping that this project will help it come more quickly to an agreement with parties in the Russian Federation on exploiting oil and gas reserves in the Arctic.
Ar Komisija yra informuota apie šį Jungtinėje Karalystėje įsikūrusios bendrovės projektą?
Is the Commission aware of this project involving a UK-based company?
Koks, Komisijos vertinimu, būtų šio projekto poveikis europinio intereso projektui „Nabucco“ ir ES gamtinių dujų importo priklausomybės mažinimui?
In the Commission's assessment, what impact would this project have on the Nabucco project, which is of European interest, and what impact would it have in terms of reducing the EU's dependence on natural gas imports?
Kokios pozicijos Komisija laikosi dėl galimos ES valstybių narių jurisdikcijai priklausančių bendrovių naftos ir dujų gavybos veiklos Arktyje?
Where does the Commission stand on operations in the Arctic by a petroleum and natural gas extraction company based in the territory of an EU Member State?
(2011 m. gruodžio 14 d.)
(14 December 2011)
Europos Komisija yra informuota apie naują bendrovės BP dujotiekio, kuriuo dujos iš „Shah Deniz II“ telkinio Azerbaidžane būtų gabenamos į Europą, projektą.
The European Commission is aware of BP's new pipeline project to transport Azeri gas from the Shah Deniz II field to Europe.
Dėl šių dujų Azerbaidžane konkuruojama keliais kitais dujotiekių projektais, įskaitant ITGI, „Nabucco“ ir TAP.
Several other pipeline projects, including ITGI, Nabucco and TAP, are competing for these gas volumes in Azerbaijan.
Todėl Komisija mano, kad projektų rengėjai turėtų siekti užtikrinti savo plėtojamų projektų sinergiją, kad, griežtai laikydamiesi ES konkurencijos taisyklių, gautų kuo didesnės naudos ir rastų sprendimą, kuris tinkamai derėtų su ES pietinio dujų koridoriaus strateginiais tikslais.
In that context, the Commission believes that project promoters should seek synergies from the articulation of their projects in order to optimize their respective benefits, in full respect of the EU's competition rules, and to develop a solution that satisfactorily fits the EU's strategic objectives for the Southern Gas Corridor.
Tiesa, kad dėl mažėjančios gavybos vietos lygmeniu ir numatomos paklausos raidos per ateinančius dvidešimt metų importuojamos dujos sudarys dar didesnę viso Europos Sąjungoje suvartojamo dujų kiekio dalį.
It is a fact that the share of imported gas in total consumption volumes will increase over the next twenty years in the European Union as a result of both the decreasing domestic production and the expected evolution of the demand.
Todėl šie projektai padės įvairinti Sąjungos dujų tiekimo šaltinius ir užtikrinti didesnį tiekimo saugumą.
Therefore these projects will help to diversify the sources of gas supply and to increase the security of supply in the Union.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009769/2011
Question for written answer E-009769/2011
(2011 m. spalio 27 d.)
(27 October 2011)
Tema: Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo koordinavimas
Subject: Coordinating implementation of the strategy for the Baltic Sea Region
Didžiausia problema, kurią įžvelgiu, yra strategijos įgyvendinimo koordinavimo klausimas.
National authorities are not demonstrating commitment to, or interest in, the strategy and are not making available sufficient capacity for its implementation.
Manau, jog strategijos koordinavimas turi būti sustiprintas.
As I see it, the problems hinge on coordination of the strategy’s implementation — and that coordination needs to be strengthened.
Kokia Komisijos nuomonė dėl Baltijos jūros regiono strategijos koordinatoriaus, kuris turėtų Komisijos suteiktus įgaliojimus koordinuoti ir prižiūrėti strategijos įgyvendinimą, paskyrimo?
What does the Commission think about the idea of appointing a coordinator for the strategy for the Baltic Sea Region, whom it would task with coordinating and monitoring the strategy’s implementation?
Ar Komisija nemano, jog paskyrus šį Baltijos jūros regiono strategijos koordinatorių būtų itin pagerintas bendras strategijos koordinavimas?
Does the Commission not consider that overall coordination of the strategy for the Baltic Sea Region would be hugely improved by the appointment of a coordinator?
Ar Komisija nemano, kad toks koordinatorius galėtų efektyviai įvertinti, paspartinti ir užtikrinti strategijos pažangą, teikti rekomendacijas, kaip sėkmingai įgyvendinti strategijos projektus, padėti planuojant partnerystę tarp strategijoje dalyvaujančių valstybių narių, teikti strategijos pažangos ataskaitas ir užtikrinti efektyvesnį ES ir nacionalinių lėšų panaudojimą?
Does the Commission not think that such a coordinator could effectively evaluate and accelerate the strategy and ensure that it progressed, submit recommendations for the successful implementation of projects under the strategy, help to plan the partnership arrangements among the participating Member States, report on the strategy’s progress and ensure that both Union funding and national resources were used more effectively?
Johanneso Hahno atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Hahn on behalf of the Commission
(2011 m. gruodžio 9 d.)
(9 December 2011)
Joje Komisija pažymi: „Strategija turi būti geriau įtvirtinta politinėse ir administracinėse struktūrose.
In it, the Commission points out that ‘the strategy needs to be more embedded in political and administrative structures.
Jos struktūra vis dar pažeidžiama dėl organizacinių pokyčių arba politinių prioritetų pasikeitimų.
Its set-up is still vulnerable to organisational changes, or changes in political priorities.
Ilgalaikiam tvarumui užtikrinti būtinas institucinis stabilumas ir pakankami žmogiškieji ištekliai (regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu).
Long-term sustainability requires institutional stability, with allocation of sufficient human resources (at regional, national and European level).
Kad šie tikslai būtų pasiekti, svarbu, kad visapusiškai dalyvautų ne tik prioritetinių sričių koordinatoriai, bet ir jų kolegos kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse.
To achieve goals, it is important that Priority Area Coordinators, but also their equivalents in the other participating Member States, are fully involved.
Todėl susijusios ministerijos turi imtis aktyvesnio vaidmens ir skirti pakankamai darbuotojų bei suteikti pakankamą paramą.“
Line Ministries need therefore to take a more active role, and to allocate adequate staff and support’.
Komisija strategiją padėjo įgyvendinti nuo pat pradžių – šiam tikslui buvo suformuota darbo grupė.
Concerning the delivery of the strategy, the Commission has been acting as a facilitator for its implementation from the beginning, including a dedicated team for this purpose.
Komisija pradėjo ir įgyvendina daug iniciatyvų, kuriomis siekia sustiprinti įvairių Baltijos jūros regiono partnerių bendradarbiavimą ir užtikrinti geresnį jų veiksmų koordinavimą bei nuoseklumą.
Many initiatives have already been launched and followed by the Commission in order to improve cooperation, coordination and coherence of actions between the different partners in the Baltic Sea region.
Tačiau akivaizdu, kad galutinė sėkmė priklausys nuo to, kaip valstybės narės perims ir taikys strategiją, ir nuo jų ryžto siekti jos tikslų.
However, it remains clear that success will, in the end, depend on the Member States' ownership of the strategy and on their determination to achieve its objectives.
ES maistą reglamentuojančiais teisės aktais siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą.
EU food legislation is designed to ensure a high level of protection for human health whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Sudėties skirtumų gali atsirasti dėl vartotojų pasirinkimo ir skonio, vartotojų lūkesčių (pvz., dėl kainos), gamybos linijų techninių specifikacijų ir turimų žaliavų bei galimybių jų gauti.
Differences in composition may occur due to consumer preferences and tastes, consumer expectations (including about prices), technical specifications of production lines as well as availability and access to raw materials.
Paprastai tai, kokia kaina ir kokius produktus pateikti konkrečiai nacionalinei rinkai, sprendžia maisto įmonės.
As a general rule, food companies decide what to place on which national market at which price.
ES teisės aktais kokybės reikalavimai nustatyti ne visiems, o tik kai kuriems produktams, pvz., uogienėms, šokoladui, vaisių sultims.
EU legislation imposes quality requirements on a number of specific products, e.g. jams, chocolate, fruit juices, but not on all products.
Komisija, vykdydama vartotojų informavimo ir švietimo kampaniją, padėjo didinti naujųjų valstybių narių piliečių informuotumą apie jų kaip vartotojų teises, įskaitant svarbiausias maisto produktų saugos ir ženklinimo taisykles.
The Commission has, through its consumer information and education actions, contributed to raising the awareness of citizens in new Member States about their rights as consumers, including on the key rules regarding the safety and labelling of food.
Komisija ir toliau stebės situaciją ir skirs ypač daug dėmesio bet kokių kitų šios srities tyrimų rezultatams.
The Commission will continue to monitor the situation and pay particular attention to the results of any future studies that examine the same subject.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009802/2011
Question for written answer E-009802/2011
Tema: Laiko keitimas
Subject: Resetting clocks
Kaip žinoma, kitais metais Europos Komisija rengs vasaros laiko taikymo ataskaitą.
As we know, the Commission is to draw up a report, in the coming year, on implementation of the summer-time period.
Taip pat numatoma, kad, jeigu dauguma ES valstybių narių nebenorės persukinėti laikrodžių, sezoninis laikas visoje Bendrijoje bus atšauktas ne anksčiau kaip 2014–2015 metais.
There is also provision to the effect that, should the majority of EU Member States no longer wish to reset their clocks, the requirement to introduce summer time throughout the EU will be set aside, though not before 2014‑15.
Tik specialūs tyrimai gali atskleisti, kaip iš tiesų laiko keitimas veikia žmonių sveikatą, o tokio pobūdžio tyrimams tokiai šaliai kaip Lietuva yra per brangu skirti lėšų iš savo biudžeto.
The only way to establish how resetting the clocks actually affects human health is through specialist research, but such research is too expensive for a country like Lithuania to fund from its own budgetary resources.
Turint omeny, kad vasaros laikas įvestas remiantis ES direktyva, ar Komisija nemano, jog minėtiems tyrimams būtų tikslinga visoms valstybėms narėms bendrai skirti lėšų iš ES biudžeto?
Given that summer time was introduced on the basis of an EU directive, does the Commission not think it would be appropriate to make resources from the EU budget available to all the Member States for the research in question?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-009882/2011
Question for written answer E-009882/2011
(2011 m. spalio 31 d.)
(31 October 2011)
Tema: Komisijos reglamentas (EB) Nr. 889/2008
Subject: Commission Regulation (EC) No 889/2008
Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo įgyvendinimo taisyklės dėl ekologinės gamybos, ženklinimo ir kontrolės, nustatoma, kad neekologiškai auginti gyvūnai gali būti atvežami į ūkį veisti, tik jei nepakanka ekologiškai augintų gyvūnų ir jei laikomasi tam tikrų sąlygų.
Commission Regulation (EC) No 889/2008 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 834/2007 on organic production and labelling of organic products with regard to organic production, labelling and control provides that non-organic animals may be brought onto a holding for breeding purposes, only when organic animals are not available in sufficient number, and subject to certain conditions.
Visų pirma, kai banda arba pulkas formuojamas pirmąkart, neekologiškai auginti jauni žinduoliai iš karto nujunkyti turi būti auginami pagal ekologinės gamybos taisykles.
Firstly, when a herd or flock is constituted for the first time, non-organic young mammals have to be reared in accordance with organic production rules immediately after they are weaned.
Be to, gyvūnų įtraukimo į bandą dieną taikomi šie apribojimai: buivolai, veršeliai ir kumeliukai turi būti ne vyresni kaip šešių mėnesių; ėriukai ir ožiukai turi būti ne vyresni kaip 60 dienų; paršeliai turi sverti ne daugiau kaip 35 kg.
Moreover, the following restrictions apply at the date on which the animals enter the herd: buffalo, calves and foals must be less than six months old; lambs and kids must be less than 60 days old; piglets must weigh less than 35 kg.
Atnaujinant bandą ar pulką, neekologiškai auginti suaugę patinai ir niekada neturėjusios palikuonių, tačiau galinčios būti jau apvaisintos patelės vėliau turi būti auginami pagal ekologinės gamybos taisykles.
Non-organic adult male and nulliparous female mammals for the renewal of a herd or flock must be reared subsequently in accordance with organic production rules.
Pažymėtina, kad mėsinių galvijų jaunikliai atjunkomi 7–8 mėn. amžiaus, ir tai yra tinkamiausias laikas juos įvežti į kitą bandą.
It should be noted that veal calves are weaned at the age of seven-eight months and that this is the best time for introducing them into another herd.
Ar, Komisijos nuomone, tikslinga leisti formuoti naują ekologinę galvijų bandą iš veršelių iki šešių mėnesių amžiaus, ypač mėsinių galvijų ūkiuose?
Does the Commission consider it appropriate, particularly on beef production holdings, to authorise the constitution of new herds subject to organic rules using veal calves less than six months old?
Ar Komisija yra nustačiusi, nuo kokio amžiaus mėsinės telyčios iš neekologinio ūkio gali būti įvežamos į bandą ekologiniame ūkyje?
Has the Commission determined the minimum age at which non-organic heifers intended for slaughter may be introduced into the herd of an organic holding?
Ar remiantis šio reglamento nuostatomis galima iš neekologinio ūkio įsigyti ir įsivežti į ekologinį ūkį veisti jaunesnes nei 1 metų mėsinių galvijų pateles?
On the basis of the abovementioned regulation, is it possible to buy from a non-organic holding female cattle aged under one year and intended for slaughter and to bring them onto an organic holding to be used for breeding?