natgillin/translations-raw huggingface dataset:
250 000 EUR bus skirta įgyvendinimo, rezultatų ir bendram iniciatyvų vertinimui finansuoti.
EUR 250000 are reserved for the evaluation of the implementation, results and overall assessment of the initiatives.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-003318/2011
Question for written answer E-003318/2011
(2011 m. balandžio 7 d.)
(7 April 2011)
Tema: Galimų ES bevizio režimo su Rusijos Federacija pasekmių analizė
Subject: Possible consequences of EU-Russian Federation visa regime
Europos Sąjungos Tarybos darbo grupėse buvo apsispręsta dėl bendrų veiksmų, kurių turėtų būti imamasi siekiant ES ir Rusijos Federacijos bevizio režimo, sąrašo.
The Council working groups have decided on a series of joint measures which need to be taken in order to introduce an EU-Russian Federation visa-free regime.
Ar yra kaip nors atsižvelgiama į pasportizacijos problemą Gruzijoje?
Has the problem of issuing passports in Georgia been taken into consideration in any way?
Ar Komisija nemano, kad bevizis režimas su Rusijos Federacija gali turėti neigiamų pasekmių kai kurių regiono valstybių teritoriniam integralumui?
Does the Commission not think that the EU-Russia visa regime might have adverse effects on the territorial integrity of certain countries in the region?
Ar Komisija ketina įvertinti ir Tarybai pateikti bevizio režimo su Rusijos Federacija pasekmių kitoms regiono valstybėms analizę?
Do the Commission and Council intend to assess and analyse the effects of an EU-Russian Federation visa-free regime on the other countries in the region?
Kokie yra Komisijos planai dėl dialogo su Gruzija vizų klausimu pradžios?
What plans does the Commission have for opening a dialogue with Georgia on the subject of visas?
Ar Komisija planuoja pradėti tokį dialogą su Gruzija dar šį rudenį atsižvelgdama į tai, kad su Ukraina dialogas vizų klausimu pradėtas prabėgus 9 mėnesiams po to, kai įsigaliojo vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo susitarimas?
Is the Commission planning to open a dialogue of this kind in the autumn, bearing in mind that the dialogue with Ukraine on the visa question began nine months after the entry into force of the visa facilitation agreement?
LT E-003318/2011 C. Malmström atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Malmström on behalf of the Commission
(2011 m. gegužės 19 d.)
(19 May 2011)
Komisija nuodugniai nagrinėja jos politikos poveikį (įskaitant ir vizų politiką) Rusijos atžvilgiu kaimyninėms šalims.
The Commission carefully analyses the impact of its policies (including its visa policy) towards Russia on its neighbouring countries.
Akivaizdu, kad per šį procesą turės būti išnagrinėta daug kitų elementų ir turės būti įvertintas abiejų šalių pasirengimas beviziam režimui remiantis bendrų veiksmų įgyvendinimu, dėl kurių šiuo metu vyksta ES ir Rusijos derybos.
Obviously, many other elements will have to be analysed in this process and the readiness of both sides for the visa free regime will need to be judged on the basis of fulfilment of common steps which are currently being negotiated between the EU and Russia.
Susitarus dėl šių veiksmų ir juos įgyvendinus bus sudarytos galimybes derėtis dėl ES ir Rusijos susitarimo dėl bevizio režimo.
Once agreed, the implementation of these steps will open the possibility for engaging in negotiations on an EU‑Russia visa waiver agreement.
Dar per anksti numatyti, kada bus pradėtas ES dialogas su Gruzija dėl vizų.
It is too early to refer to a time line for the opening of the visa dialogue with Georgia.
ES ir Gruzijos susitarimai dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos įsigaliojo tik 2011 m. kovo 1 d.
The EU‑Georgia visa facilitation and readmission agreements entered into force only on 1 March 2011.
Prieš priimdama bet kokius sprendimus, Komisija visų pirma turės įvertinti šių susitarimų veikimą.
The Commission will need to first evaluate their proper functioning before any decisions may be taken.
Nėra nustatyto laikotarpio, per kurį, įsigaliojus ES ir trečiosios šalies susitarimams dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos, turi būti pradėtas dialogas dėl vizų.
There is no fixed timeframe within which a visa dialogue needs to be launched following the entry into force of visa facilitation and readmission agreements concluded between the EU and a third country.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-003319/2011
Question for written answer E-003319/2011
Tema: ES tiesioginė parama verslui
Subject: EU direct aid to businesses
Pastebėtina, kad naujosiose Europos Sąjungos (ES) valstybėse narėse tiesioginė ES parama verslui neretai iškreipia sąžiningą ir lygiavertę konkurenciją.
EU direct aid to businesses in the new Member States often distorts fair competition.
Šiandieninis pasaulis ypatingai sparčiai vystosi, kalbant apie technologijų pažangą.
The world is developing very rapidly today, particularly where technology is concerned.
Įmonė, šiandien pasinaudojusi ES parama ir investavusi į naujausias technologijas, 5 metus nebeturi teisės naudotis šia parama arba iš viso nebegali jos daugiau gauti.
Businesses that are currently receiving EU support and investing in new technologies will not be able to receive any further such aid for five years, or might never be able to receive it again.
O technologijos ir įrengimai jau po 2 metų tampa mažiau efektyvūs ir morališkai pasensta.
After two years, the technology and equipment become less effective and eventually obsolete.
Vadinasi, kitos analogiškos konkuruojančios įmonės, kurios tokią ES paramą gaus 2–3 metais vėliau, galės įsigyti naujesnių ir pranašesnių technologijų bei įrenginių.
As a result, competitors in similar businesses receiving EU aid two to three years later are able to purchase more recent, better quality technology and equipment.
Taip iškreipiamos sąžiningos konkurencijos sąlygos.
This amounts to unfair competition.
Ar Europos Komisija (EK) nemano, kad naujosiose ES valstybėse narėse efektyviausia tiesioginė ES parama verslui, kuri nelemtų nesąžiningos konkurencijos, būtų investavimas į valstybės ir verslo infrastruktūras, ir ar nevertėtų EK inicijuoti atitinkamų ES paramos skyrimo pataisų?
Does the Commission not take the view that the most effective form of EU direct aid to businesses in the new Member States (and which would not result in unfair competition) would be to invest in public and business infrastructure?
Tai leistų tiek didesnėms, tiek mažesnėms verslo įmonėms vienodai pasinaudoti ES parama.
Would it not be a good idea for the Commission to suggest some changes to the ways this aid is granted?
Juolab kad ir švietimas, kvalifikacijos kėlimas bei perkvalifikavimas gali būti priskiriami prie valstybės infrastruktūros.
This would give both large and small businesses the same access to EU aid, particularly since education, further training and recycling can be made part of the state’s infrastructure.
LT E-003319/2011 J. Hahn atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Hahn on behalf of the Commission
(2011 m. gegužės 31 d.)
(31 May 2011)
Valstybės pagalbos taisyklės, kurių tikslas – apriboti konkurencijos iškraipymą, taikomos visoms valstybėms narėms.
State aid rules apply to all Member State and aim at limiting the distortion of competition.
Visos valstybės pagalbos priemonės, įskaitant pagal ES sanglaudos politiką skiriamą paramą, turi būti ex ante patvirtintos Komisijos.
All state aid measures have to be approved by the Commission ex ante , including EU cohesion policy support.
Todėl Komisija nesutinka, kad pagal ES sanglaudos politiką įmonėms skiriama parama iškreipia konkurenciją taip, kad tai prieštarautų Sutartyje nustatytoms valstybės pagalbos taisyklėms.
In that light the Commission does not agree that EU cohesion policy support to business distorts competition in a way that is incompatible under the state aid rules established under the Treaty.
Visų pirma to negalima pasakyti apie didžiąją dalį mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirto finansavimo.
In particular, this is not the case with the vast majority of the financing which is directed to small and medium-sized enterprises.
Nėra sanglaudos politikos nuostatos, pagal kurią įmonėms būtų draudžiama per penkerius metus nuo investicijos gauti tolesnę struktūrinių fondų paramą.
Under cohesion policy, there is no provision prohibiting firms from receiving further support from Structural Funds for five years subsequent to an investment.
Penkerių metų taisyklė taikoma veiklai, patiriančiai esminių pokyčių, turinčių įtakos jos pobūdžiui arba įgyvendinimo sąlygoms arba suteikiančių įmonei ar įstaigai pernelyg didelį pranašumą.
The five-year rule relates to those operations that undergo a substantial modification which affects the nature or the implementing conditions or gives to a firm or a body an undue advantage.
Nuspręsta, kad tai būtina, siekiant užtikrinti, kad struktūrinių fondų parama nebūtų naudojama perkelti įmonės veiklą į kitą ES šalį.
This was found to be necessary in order to ensure that Structural Funds are not used to support the relocation of the activities of an enterprise within the EU.
Ši nuostata pateikta Tarybos reglamento Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo OL L 210, 2006 7 31 57 straipsnyje.
This provision is set out in Article 57 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down the general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund OJ L 210, 31.7.2006. .
Struktūrinių fondų investicijos į įmones gali būti teikiamos kaip tiesioginė parama, įskaitant grąžintiną pagalbą taikant finansų inžinerijos priemones.
Investment in enterprises from the Structural Funds can take the form of direct support, including repayable assistance through financial engineering instruments.
Daugiausia dėmesio skiriama gamybinėms investicijoms (skirtoms MVĮ), investicijoms į infrastruktūrą (įskaitant TEN-T tinklus) ir į aplinką.
The main focus is on productive investments (focused on SMEs), investments in infrastructure (including TEN‑T networks) and in environment.
Kitas prioritetas – užimtumo ir įsidarbinimo galimybių, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir inovacijų sklaidą, gerinimas.
Another priority is the improvement of employment and job opportunities, including lifelong learning and the dissemination of innovation.
Pagal pasidalijamojo valdymo principą atsakomybė už sanglaudos politikos įgyvendinimą vietoje tenka būtent valstybėms narėms ir vadovaujančiosioms institucijoms.
In line with the principle of shared management, it is the responsibility of the Member State and the managing authorities to implement cohesion policy on the ground.
Ši atsakomybė apima veiklos tikslus bei prioritetines kryptis, atrankos kriterijus ir tvarką, o šiuo atveju ir verslo paramos priemones.
This includes the operational objectives and priority axes, the selection criteria and procedures and, in this case, the business support measures.
Atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos numato ir rengia paramos įmonėms programas ir užtikrina, kad būtų laikomasi visų svarbių teisės aktų nuostatų, įskaitant valstybės pagalbos taisykles.
It is for the relevant national competent authorities to conceive and design the support schemes to enterprises and ensure their compliance with all relevant regulatory provisions, including state aid rules.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-003320/2011
Question for written answer E-003320/2011
Tema: Atvirkštinio apmokestinimo PVM sistemos taikymas
Subject: Application of the reverse charge mechanism for VAT
2010 02 10 EP balsavo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo sistemos neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant ir teikiant gali būti sukčiaujama.
On 10 February 2010, Parliament approved the Council Directive amending Directive 2006/112/EC as regards an optional and temporary application of the reverse charge mechanism in relation to supplies of certain goods and services susceptible to fraud.
Nors atvirkštinio apmokestinimo PVM sistemos taikymas iš esmės yra sveikintina priemonė, tačiau aš įžvelgiu klaidą.
Although the VAT reverse charge mechanism is basically a positive measure, I see a problem with it.
Pvz., subjektas A pardavė subjektui B. Subjektas B pardavė subjektui C. Subjektas C – galutiniam vartotojui, arba PVM nemokėtojui.
For example: A sells to B, B sells to C and C then sells to the end consumer or to a person who is not registered for VAT.
Subjektai A ir B nemoka PVM, nes jie – ne galutiniai pardavėjai.
A and B do not pay VAT because they are not the end sellers.
Ir tik galutinę prekę vartotojui parduodantis subjektas C sumoka PVM.
Only C, who sells the finished product to the consumer, pays VAT.
Esmė ta, kad subjektas B lieka iš viso neapmokestintas, nors jo verslo esmė yra nupirkti pigiau ir parduoti brangiau.
In fact B does not pay VAT at any time, despite the fact that his main activity consists in buying at a lower price and deriving added value through reselling.
Ar Europos Komisija nemano, kad būtų protinga pasiūlyti tokia schemą, jog subjektas B nuo kainų skirtumo sumokėtų PVM į valstybės iždą?
Does the Commission not think that it would be wise to propose a scheme whereby B pays the Treasury VAT on the price difference?
Šioje schemoje visur yra pliusai, išskyrus vieną dalyką: į valstybės iždą dėl PVM grąžinimo nesikreips niekas, bet jeigu subjektas C bus sukčius, tai jis tiesiog nesumokės PVM kaip galutinis pardavėjas.
The scheme is beneficial in all aspects save one: no one is going to request reimbursement of VAT from the Treasury but if C is dishonest, then he will quite simply not pay the VAT due as the end seller.
Vadinasi, taikant atvirkštinę PVM mokėjimo schemą, minusinio balanso nebus, nes niekas nesikreips dėl PVM grąžinimo ir, manau, administruoti šitą schemą bus irgi lengva, kadangi prekių kainų skirtumą labai lengvai galės atskleisti valstybinės mokesčių inspekcijos.
This being so, applying the VAT reverse charge mechanism will mean that the balance will not be negative because no one will request reimbursement of VAT and, in my view, this scheme will be just as easy to run insofar as the price difference will come to light during tax inspections.
LT E-003320/2011 A. Šemetos atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Šemeta on behalf of the Commission
(2011 m. gegužės 20 d.)
(20 May 2011)
Šie apyvartiniai taršos leidimai nėra skirti privatiems galutiniams vartotojams ir gerbiamo Parlamento nario klausime nurodytų problemų šiame kontekste iš esmės kilti neturėtų.
Overall, these emission allowances are not destined for supply to private end consumers and the problems outlined in the question of the Honourable Member should in principle not occur in this context.
Be to, sistema yra visiškai savanoriška ir valstybės narės gali toliau taikyti įprastas taisykles, jei, jų nuomone, tai būtina.
Moreover, the system is entirely optional and the normal rules can continue to be applied when deemed necessary by the Member States.
Kadangi siūloma schema, kai B subjektas moka PVM nuo kainų skirtumo, atitinka įprastas PVM taisykles, Komisijai imtis naujos teisėkūros iniciatyvos šioje srityje nėra tikslinga.
As the proposed scheme — whereby B pays the VAT on the price difference — corresponds with the normal VAT rules, there is no need for a new legislative initiative from the Commission in this field.
Kalbant plačiau, rizika ir šalutinis poveikis, galintys kilti taikant atvirkštinį apmokestinimo mechanizmą, Komisijai yra žinomi.
On a more general level, the Commission is aware of the risks and possible side-effects the application of the reverse charge mechanism might create.
Nors šis mechanizmas yra veiksmingas kovojant su vadinamuoju karuseliniu sukčiavimu, nes nebelieka faktinių pirkėjo mokėjimų pardavėjui, teisingai pastebėta, kad PVM suma nebedalijama, o perleidžiama visa paskutiniam apmokestinamajam tiekėjui ir kad tokiu būdu sukčiavimo galimybė gali būti perkelta į mažmeninės prekybos lygį.
Although effective in combating carousel fraud because of the lack of effective payments from the buyer to the seller, it is indeed correct that the amount of VAT is no longer fractionated but entirely transferred towards the last taxable supplier and that, as a result, fraud could be shifted to the retail level.
Todėl atvirkštinis apmokestinimo mechanizmas kaip kovos su sukčiavimu būdas turėtų būti taikomas tik tam tikrais tiksliai apibrėžtais atvejais.
The application of the reverse charge mechanism as a means to combat fraud should therefore only be applied in a limited number of well-specified cases.
Joje pristatomi įvairūs PVM srities sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo būdai.
In this context, different options for preventing or combating VAT fraud are presented.
Politinis sprendimas, kurie būdai turėtų būti pasirinkti ir kaip jie galėtų būti praktiškai įgyvendinti, dar bus priimtas.
A political decision on the options to be followed and on the practical way forward will have to be taken in this context.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-003797/2011
Question for written answer E-003797/2011
Tema: Branduolinio saugumo padėtis ES
Subject: Nuclear safety in the EU
Rusijos Federacijos Kaliningrado srityje ir Baltarusijos Respublikoje, prie pat Lietuvos ir Europos Sąjungos sienų, pradėtos atominių jėgainių statybos.
The construction of nuclear power stations in the Russian Federation’s Kaliningrad district and in the Republic of Belarus, on the borders of Lithuania and the European Union has begun.
Rusijos Federacijos ir Baltarusijos Respublikos vyriausybių vadovai kovo 15 d. pasirašė susitarimą dėl branduolinės jėgainės statybos.
The Heads of Government of the Russian Federation and the Republic of Belarus signed an agreement on the construction of nuclear power stations on 15 March 2011.
Rusijos Federacijos Kaliningrado srityje numatoma statyti neproporcingai didelės galios atominę jėgainę.
Plans for one nuclear power station in the Russian Federation’s Kaliningrad district envisage production of an unusually high amount of power.
Kokių priemonių, atsižvelgiant į tragiškus įvykius ir po jų įvykusią branduolinę katastrofą Japonijoje, bus imtasi ES mastu siekiant užtikrinti saugumo reikalavimų laikymąsi projektuojant, statant ir eksploatuojant branduolinės energetikos objektus?
Bearing in mind the tragic events that occurred after the nuclear accident in Japan, what measures will the European Union be taking to ensure that safety requirements are complied with in the design, construction and operation of nuclear plants?
Kokių pasekmių gali turėti šios elektrinės statyba Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategijos 2020 m. įgyvendinimui bei Baltijos energetikos rinkos jungčių plane numatytai elektros infrastruktūros integracijai?
What repercussions could the construction of this power plant have on implementation of the 2020 strategy on competitive, sustainable and secure energy, and on integration of the electricity infrastructure planned for in the Baltic Energy Market Interconnection Plan?
LT E-003797/2011 G. Oettingerio atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
(2011 m. birželio 6 d.)
(6 June 2011)
Komisija norėtų atkreipti gerbiamojo Europos Parlamento nario dėmesį į savo atsakymą į klausimą raštu E-003186/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
The Commission would refer the Honourable Member to the answer provided on Written Question E‑003186/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Fukušimos branduolinis įvykis suteikė papildomą stimulą sparčiau įgyvendinti branduolinės saugos iniciatyvas Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje.
The Fukushima nuclear event has given an additional impetus to accelerate nuclear safety related initiatives both within the EU and worldwide.
Šios ir kitos Komisijos iniciatyvos trečiųjų šalių atžvilgiu bus išsamiau aptartos Komisijos rengiamame komunikate dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo, kurį ketinama priimti 2011 m. rudenį.
These and other Commission initiatives towards third countries will be reflected in more detail in the Commission's upcoming Communication on security of energy supply and international cooperation, to be adopted in autumn 2011.
Baltijos energijos rinkos jungčių plane numatyto tikslo – visiškai integruoti tris Baltijos valstybes į ES vidaus energetikos rinką sukūrus geresnes fizines šių valstybių jungtis su jų ES kaimyninėmis valstybėmis – siekiama kaip numatyta: įgyvendinamos naujos Suomijos, Švedijos ir Lenkijos jungtys.
The Baltic Energy Market Interconnection Plan objective of fully integrating the three Baltic States into the EU internal energy market by having these states better physically interconnected with their EU neighbours is however progressing according to plan with new interconnections being implemented with Finland, Sweden and Poland.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-003798/2011
Question for written answer E-003798/2011
Tema: Reikalavimų, susijusių su sieros kiekiu jūriniame kure, taikymas
Subject: Application of the requirements concerning the sulphur content of marine fuels
Remiantis MARPOL VI priedo pataisomis nuo 2015 m. sausio 1 d. laivuose, plaukiojančiuose vandenyse, kurie paskelbti teršalų kontrolės rajonais (Baltijos jūros regionas, Šiaurės jūra bei Anglijos kanalas), turės būti naudojamas ne didesnis kaip 0,1 proc. sieringumo jūrinis kuras.
According to the amendments to the annex to MARPOL VI, starting from 1 January 2015 the sulphur content of the marine fuels used by vessels operating in areas designated as emission control areas (parts of the Baltic Sea, the North Sea and the English Channel) must not be greater than 0.1 %.
O laivams, plaukiojantiems rajonuose, kuriuose nėra kontroliuojamas sieros kiekis, nuo 2020 m. bus taikomas 0,5 proc. sieros kiekis jūriniame kure.
Sulphur content for vessels operating in areas with no sulphur emission control will, starting from 2020, be limited to 0.5 %.
Įgyvendinus šį sprendimą, jūrinio kuro sąnaudos išaugs 50–80 proc., o jūrų transporto išlaidos 30–45 proc.
Implementation of this decision will give rise to a 50-80 % increase in marine fuel consumption and a 30-45 % increase in the cost of maritime transport.
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija, kad būtų sušvelnintos sieros kiekio jūriniame kure reikalavimų taikymo pasekmės ne tik laivybos sektoriui, bet ir visai transporto grandinei?
What action does the Commission intend to take in order to reduce the consequences of applying the requirements on the sulphur content of marine fuel not only for the shipping industry but also for the whole of the transport chain?
Ar numatoma taikyti kompensavimo priemones, kurios leistų pasiekti optimalius tikslus?
Are there plans to apply compensatory measures enabling the optimal goals to be attained?
Ar nebus iškraipoma konkurencija ir sudaromos nevienodos sąlygos Europos Sąjungos jūriniuose regionuose ne tik vežėjams, bet ir šiuose regionuose esantiems uostams?
Is this situation not likely to cause a distortion of competition and unequal conditions in the EU’s maritime regions not only for shipping companies but also for the ports situated in these regions?
LT E-003798/2011 S. Kallaso atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Kallas on behalf of the Commission
(2011 m. birželio 23 d.)
(23 June 2011)
Remiantis Komisijos ir įvairių suinteresuotųjų šalių atliktų tyrimų rezultatais, dėl 2008 m. gegužės mėn. priimto Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sprendimo sumažinti laivų išmetamos sieros kiekį nuo 2015 m. gali smarkiai padidėti jūrinio kuro išlaidos, ypač teršalų kontrolės rajonuose.
According to studies carried out by the Commission and various stakeholders, the reduction of sulphur emissions from shipping decided by the International Maritime Organisation (IMO) in 2008 may significantly increase marine fuels costs, in particular in the emission control areas from 2015 onwards.
Tačiau įvertinus visapusį šios priemonės poveikį matyti, kad nauda sveikatai ir aplinkai bus didesnė nei kuro išlaidos.
However, the full consideration of the impacts of this measure also shows that health and environmental benefits will outweigh costs.