natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prašo Tarybą neapsiriboti savo metinėje ataskaitoje apie bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) vien Sąjungos veiklos kovos su terorizmu srityje aprašymu, bet, remiantis ES sutarties 21 straipsniu, tikrai konsultuotis su Europos Parlamentu dėl pagrindinių šios kovos aspektų ir esminių parinkčių, nes tai yra Europos saugumo strategijos, Sąjungos išorės veiklos ir BUSP bendras prioritetas; mano, jog būtina, kad Europos Parlamentas būtų informuojamas ir su juo būtų konsultuojamasi įvykus didelio masto teroro aktui, jei reikia, pasitelkiant specialųjį komitetą, numatytą pirmiau minėtame 2002 m. lapkričio 20 d. tarpinstituciniame susitarime;
Calls on the Council not to limit itself in its annual report on the CFSP to describing the activities of the Union in the area of the fight against terrorism, but rather, on the basis of Article 21 of the Treaty on European Union, to really consult the European Parliament as regards the principal aspects and basic options of that fight, which constitutes a priority under the ESS, the Union's external action and the CFSP as a whole; considers it indispensable that it be informed and consulted in the event of a large-scale terrorist attack, where necessary through the Special Committee provided for in the above-mentioned Interinstitutional Agreement of 20 November 2002;
mano, kad aukšto lygio politinis dialogas, kuris kas pusmetį suburia Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją dėl kovos su terorizmu, yra puikus esamų tarpinstitucinio bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje galimybių pavyzdys; siūlo, kad šie susitikimai vyktų mažiausiai kas ketvirtį ir kad trijų didžiųjų išorės veiklos sričių (užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo) nuolatinių komitetų pirmininkai taip pat būtų įtraukti į Europos Parlamento delegacijos sudėtį;
Considers the High Level Political Dialogue on Counter-Terrorism, which brings the European Parliament, the Council and the Commission together on a six-monthly basis, to be a good example of the possibilities available for the indispensable interinstitutional cooperation needed in the fight against terrorism; proposes that such meetings be held at least on a quarterly basis and that the European Parliament Delegation also include the chairmen of the permanent committees on the three main areas of external action (foreign affairs, international trade and development cooperation);
ragina Komisiją ir ES kovos su terorizmu koordinatorių pateikti metinę Europos Parlamentui savo veiklos kovos su terorizmu srityje ataskaitą ir atsižvelgti į Parlamento pastabas ir rekomendacijas šiuo klausimu;
Calls on the Commission and on the European Counter-Terrorism Coordinator to submit an annual report to the European Parliament on their activities in the fight against terrorism and to take due account of Parliament's observations and recommendations in that regard;
(teroristų grupuočių ir organizacijų sąrašo) atnaujinimą, ir jų raidą nuo 2001 m.;
(list of terrorist organisations and groups) and on developments since 2001;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Jungtinėms Tautoms ir savo specializuotoms agentūroms.
Instructs its President to forward this resolution to the European Council, the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Council of Europe, the United Nations and its specialised agencies.
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonomikos padėties: parengiamoji 2007 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių ataskaita ( 2006/2272(INI) )
European Parliament resolution on the Situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007 ( 2006/2272(INI) )
atsižvelgdamas į Komisijos integruotas ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2005–2008), ( COM(2005)0141 ) (Integruotos gairės),
having regard to the Commission's Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ) (the Integrated Guidelines),
atsižvelgdamas į Komisijos ekonomines prognozes 2006 m. ruduo, Nr. 5/2006.
having regard to the Commission's Economic forecasts Autumn 2006, No 5/2006.
atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 22 d.
having regard to the Commission's EU Economy 2006 Review of 22 November 2006, "Adjustment dynamics in the euro area - Experiences and challenges",
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui "Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES" ( COM(2006)0574 ),
having regard to the Commission Communication to the Council and the European Parliament, "The long-term sustainability of public finances in the EU" ( COM(2006)0574 ),
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe" ( COM(2006)0571 ),
having regard to the Commission Communication, "The demographic future of Europe – from challenge to opportunity" ( COM(2006)0571 ),
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos centriniam bankui "Metinis pranešimas apie euro zoną" (COM (2006)0392),
having regard to the Commission Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Central Bank, "Annual Statement on the Euro Area" ( COM(2006)0392 ),
atsižvelgdamas į savo 2005 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos ekonominės politikos bendrųjų gairių atsižvelgiant į integruotas augimo ir užimtumo gaires (2005–2008) OL C 117 E, 2006 5 18, p.
having regard to its resolution of 26 May 2005 on the Commission recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community in the framework of the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) OJ C 117 E, 18.5.2006, p.
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A6-0012/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0012/2007 ),
kadangi Integruotos gairės yra pagrindinė ES ekonominės ir užimtumo politikos priemonė, nustatyta vidutinės trukmės trejų metų laikotarpiui; kadangi, siekiant geresnio šios priemonės, besiremiančios 2005 m. variantu ir būsimu jo persvarstymu, įgyvendinimo, ji turėtų būti kruopščiai įvertinta ir tobulinama,
whereas the Integrated Guidelines are a central instrument of EU policy on the economy and employment focusing on a medium-term period of three years; whereas that instrument should, based on the version of 2005 and its forthcoming review, be assessed carefully and developed further in the interest of improving its implementation,
kadangi Integruotos gairės ir atnaujintas Stabilumo ir augimo paktas bei 2007–2013 m. finansinė perspektyva prisidės prie didesnės politikos kūrimo proceso darnos užtikrinimo ir ES ekonomikos valdymo gerinimo,
whereas the Integrated Guidelines, the reformed Stability and Growth Pact and the Financial Framework for 2007 to 2013 will contribute together to creating greater coherence in the policy-making process and improving the economic governance of the European Union,
kadangi Integruotos gairės neturėtų būti laikomos tik pakartotiniu esamų politikos krypčių apibūdinimu, bet turi tapti tikrai integruotu politinių krypčių, kurios apimtų ir sujungtų makroekonomikos, mikroekonomikos ir užimtumo aspektus, paketu,
whereas the Integrated Guidelines should not be regarded merely as the relabelling of existing policies but should become a genuinely integrated package of policies encompassing and converging macroeconomic, microeconomic and employment dimensions,
kadangi Integruotos gairės ir kaip pagrindinė Lisabonos strategijos sudėtinė dalis, ir kaip pagrindinė jos įgyvendinimo priemonė kartu su tinkamu bendruoju reformų paketu turėtų skatinti įvairias iniciatyvines reformas ekonomikos, užimtumo, aplinkos apsaugos ir socialinės apsaugos srityse,
whereas the Integrated Guidelines are an essential component of the Lisbon Strategy and should, as its central implementing instrument, with the aid of a balanced "policy-mix" approach, pursue reciprocally inspiring reforms in the areas of the economy, employment, the environment and social security,
kadangi ekonomikos augimas yra ne savitikslis, o integruoto požiūrio, kuriuo didžiausias dėmesys skiriamas piliečių gerovei ir gyvenimo kokybei, dalis; kadangi tvaraus augimo siekis turi būti pagrįstas socialinės, užimtumo, aplinkos apsaugos ir biudžeto politikos priemonėmis, kurios rodytų atsakomybę ateities kartoms ir kuriomis būtų atsižvelgiama į skirtingas pradines sąlygas valstybėse narėse,
whereas economic growth is not an end in itself but a necessary condition, and as such, part of an integrated approach, for securing the welfare and living standards of citizens; whereas the endeavour to achieving sustainable growth must be based on a policy for the economy, social security, employment, the environment and the budget that does justice to its responsibility towards future generations,
Išnaudoti Europos Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos augimą
Making good use of the upswing in the economy and employment in the European Union
atkreipia dėmesį į didelius augimo tempų skirtumus kai kuriose valstybėse narėse ir apgailestauja dėl keliose didelėse ES valstybėse narėse santykinai nedidelių ekonomikos augimo tempų, kurie visų pirma paaiškinami nepakankamu paklausos rinkoje vystymusi; kartu konstatuoja, kad Skandinavijos šalyse augimo tempai yra didesni už vidutinius, o nedarbo lygis paskutiniu metu gerokai sumažėjo;
Points out that there are wide disparities between the growth rates of the Member States and expresses concern at the relatively low growth rate in a number of the larger Member States, which is primarily attributable to stagnant internal demand; notes in this context the above-average growth rate enjoyed by the Scandinavian countries accompanied by a recent substantial reduction in unemployment;
yra susirūpinęs dėl ilgą laiką nesikeičiančio aukšto Europos Sąjungos skurdo lygio, kuris dešimtojo dešimtmečio viduryje buvo sumažėjęs nuo 17 proc. iki 15 proc., tačiau 2005 m. metais vėl padidėjo iki 17 proc.; todėl mano, kad nepriimtina, jog padidėjusioje Europos Sąjungoje šiuo metu gyvena maždaug 80 milijonų žmonių, kurių pajamos yra mažesnės nei 60 proc. sulygintų vidutinių nacionalinių pajamų;
Is concerned at the constantly high level of poverty in the European Union which, following a fall from 17 to 15 % in the mid-1990s, has recently risen again to 17 % in 2005; considers it unacceptable in this connection that, in the enlarged European Union, around 80 million people now have a disposable income of below 60 % of the national equalised median income;
mano, kad Europos ekonomiką sustiprino ekonominės ir pinigų sąjungos bei vieningos rinkos nulemti rezultatai; ragina greitai ir visiškai įgyvendinant elektros energijos ir dujų direktyvas pabaigti kurti vidaus rinką, visų pirma finansinių paslaugų ir energetikos sektoriuose; todėl pabrėžia investicijų į infrastruktūra, reikalingų siekiant šio tikslo, svarbą; tikisi kitų ekonominių Europos paslaugų rinkos iniciatyvų, kurios galėtų užtikrinti nediskriminacines sąlygas paslaugų teikėjui patenkant į rinką ir darbo bei socialinių teisės aktų apsaugą paslaugų teikimo vietoje; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į paskutinę plėtrą, remtis atviros ir laisvos darbo rinkos principu, nes tai skatina ekonomikos augimą;
Considers that the European economy has been strengthened by the main achievements of the economic and monetary union and the single market; calls for full completion of the internal market, particularly in financial services and the energy sector by means of rapid and complete implementation of the electricity and gas directives; accordingly, stresses the importance of investment in the infrastructures needed to achieve this objective; expects further economic stimuli from a European market in services that will guarantee service providers" access free of discrimination and the protection of labour and social security laws at the place of the service provision; urges the Member States, with regard to the latest enlargements, to maintain an open and free labour market that supports economic growth;
atkreipia dėmesį į tai, kad pastovesnį ES ekonominio potencialo augimą vykdant Lisabonos strategiją galima pasiekti tik įgyvendinant darnias reformas, įskaitant priemones, stiprinančias naujovių diegimą, technologijų pažangą ir žmogiškojo kapitalo kaupimą, šalinant išlikusias kliūtis, varžančias vidaus rinkos veikimą, ir sukuriant palankesnę aplinką verslui ES valstybėse narėse;
Points out that a more permanent increase in economic growth potential in the European Union under the umbrella of the Lisbon Strategy requires the ongoing implementation of well-balanced reforms, including measures aimed at strengthening innovation, technological advance and human capital accumulation, removing remaining barriers hampering the operation of the internal market, and creating a more conducive environment for business activities in Member States;
pabrėžia, kad atsižvelgiant į augimo tempų lėtėjimą JAV ir pasaulio prekyboje galimas išorinis šokas, pvz., staigus pasaulyje esamų skirtumų pakoregavimas, kuris turėtų didelės įtakos valiutų kursams ir finansų rinkoms, bei galimas naftos kainų augimas ateityje, taigi ekonomikos augimą būtina remti jį skatinančiomis ir kartu į eksportą ir vidaus paklausą orientuotomis ekonominėmis rinkos reformų, susijusių su prekėmis, paslaugomis, darbu ir kapitalu, priemonėmis;
Draws attention, against the background of an expected decline in growth in the United States and hence in world trade, of potential external shocks, such as the abrupt adjustment of global imbalances with massive effects on exchange rates and financial markets, and of a possible further rise in the price of oil, to the need to support and strengthen the economic upswing by an economic policy improving the effectiveness in the markets of goods, services, labour and capital, that promotes growth and is equally geared to export and domestic demand;
yra susirūpinęs dėl euro keitimo kurso, kuris gali pakenkti Europos konkurencingumui Jungtinių Valstijų atžvilgiu; tikisi, kad Europos centrinis bankas atidžiai stebės pokyčius ir imsis tinkamų priemonių, kad būtų užtikrinti Europos ekonominiai interesai tarptautinėje finansų sistemoje;
Is concerned about a euro exchange rate which could harm Europe's competitiveness as against the United States; expects the European Central Bank to monitor developments closely and to take appropriate measures in order to safeguard Europe's economic interests in the international financial system;
pabrėžia, kad modernizavimo ir ekonominio pajėgumo srityse akivaizdžiai geriausiai sekasi toms valstybėms narėms, kurios į ateitį orientuotas ir darnias struktūrines reformas sieja su didesnėmis nei vidutinės investicijomis į transportą, informacines technologijas, mokslinius tyrimus ir taikomąja veiklą, o taip pat naujoves, švietimą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir priežiūros paslaugas, taip pat į patikimų socialinių tinklų atnaujinimą; pažymi, kad toms pačioms valstybėms narėms dažniausiai būdingas ir labai veiksmingas bei skaidrus valdymas, novatoriška verslumo aplinka, perviršinis biudžetas, mažesnės už vidutines skolos ir tinkama viešųjų išlaidų kokybė bei, lyginant su ES vidurkiu, beveik dvigubai didesnė nacionalinio augimo rezultato techninės pažangos dalis; mano, kad šių valstybių narių politika, kuria siekiama didelio užimtumo lygio, įskaitant moterų ir vyresnių darbuotojų užimtumą, leis valstybėms narėms su didesniu pasitikėjimu pasitikti esamus ir būsimus sunkumus, pvz., visuomenės senėjimą ir dėl globalizacijos didėjančią konkurenciją;
Points out that, in the case of modernising efforts and economic performance, the Member States that are most successful are those that combine forward-looking and well-balanced structural reforms with higher-than-average investment in transport, information technology, research and development (R&D) as well as innovation, education, lifelong learning and care facilities, and the renewal of reliable social networks; notes that, for the most part, the same Member States have a highly efficient and transparent administration, an innovative entrepreneurial environment, budget surpluses, lower-than-average debt rates and high-quality public spending, while showing signs of a contribution by technical progress to the national growth result that is almost twice the size of the EU average; concludes that those Member States policies that seek to achieve high employment rates, including the employment of women and older workers, will enable the European Union to face with greater confidence present and future challenges such as an ageing population and growing competition as a result of globalisation;
pabrėžia, kad sėkmingiausiai ekonominio ir socialinio atnaujinimo strategijas įgyvendinančios valstybės narės taip pat gali būti sėkmingo Lisabonos strategijos įgyvendinimo pavyzdžiais, ir skatina kitas valstybes nares orientuotis į šiuos teigiamus pavyzdžius nepaisant to, kad Lisabonos strategiją įgyvendinančios priemonės turi atitikti tam tikros valstybės narės padėtį ir ta valstybė narė turi likti atsakinga už jų įgyvendinimą;
Emphasises in this connection that the most successful Member States with regard to their strategies of economic and social renewal can also be seen as role models for the successful implementation of the Lisbon Strategy, and encourages other Member States to be guided by them, even if the measures implementing the Lisbon Strategy must be developed to suit the situation of the relevant Member State and must remain the responsibility of that Member State;
atsižvelgdamas į valstybių narių nacionalines reformų programas, pažymi, kad vertinant bendrą kontekstą išryškėja veiksmingesnis suderinamumas ir naujas požiūris į būtinybę Europai įgyvendinti suderintus tikslus; pabrėžia, kad valstybės narės yra nevienodai pasirengusios vykdyti reformas, susijusias su įvairiomis politikos sritimis, t. y. žymiai skiriasi minėtų reformų turinys, tempas ir veiksmingumas; mano, kad reformos tik iš dalies atitinka dabartines ekonomikos ir užimtumo politikos sąlygas ir kad pagrindiniai uždaviniai – naujovės, užimtumo skatinimas, energijos tiekimas, ekologinis tvarumas ir geresnė teisėkūra – dažnai nepakankamai įtraukiami į integruotą reformų darbotvarkę; apgailestauja, kad net užimtumo lygio kėlimo ir aktyvios darbo rinkos politikos srityse pažanga ir reformų įgyvendinimas vyksta šiek tiek lėčiau nei kitose srityse; vis dėlto džiaugiasi pastangomis stiprinti atsakomybę nacionaliniu ir regioniniu lygiais bei parlamentų ir socialinių partnerių įtraukimu ir ragina tęsti šią veiklą;
Notes, with regard to the Member States" national reform programmes, that, by and large, there are signs of greater harmonisation and also of a new commitment to direct policy towards objectives agreed throughout Europe; underlines, however, that Member States have different points of departure and show considerable variations as regards the content, pace and intensity of reforms across policy areas; takes the view that the reforms only respond to a limited extent to the present economic and employment situation, and that in many cases such central tasks as innovation, job creation, energy supply, a sustainable environment and better law-making are still not adequately incorporated into an integrated reform agenda; regrets that even in the fields of boosting the employment rate and active employment policy, progress and reform efforts are moving less rapidly than in other fields; welcomes, however, the efforts to strengthen responsibility at national and regional level ("ownership") and the involvement of the parliaments and social partners, and calls for the further expansion of such endeavours;
Potencialo stiprinimas – sėkmės sklaida: ką dar reikia nuveikti
Strengthening potential – extending success: what still needs to be done
ragina valstybes nares labiau išnaudoti naująją ekonominę padėtį ir su tuo susijusias veiklos galimybes, skatinant tvaresnį ir labiau į kokybinius tikslus orientuotą ekonomikos augimą; pabrėžia, kad siekiant sukurti teigiamą ir stabilią makroekonominę aplinką būtina pagerinti viešųjų finansų kokybę ir toliau konsoliduoti biudžetus, taip pat būtina sumani privačių ir viešųjų investicijų politika, padėsianti sukurti perspektyvią infrastruktūrą ir jau dabar patekti į ateities rinkas;
Calls on the Member States to make good use of the new economic situation and the resulting margin for manoeuvre to promote a more sustainable form of economic growth, and one that is more closely geared towards quality objectives; underlines that a healthy and stable macro-economic environment requires improving the quality of public finances with budgets that are further consolidated, and an intelligent private and public investment policy that delivers forward-looking infrastructure and opens up tomorrow's markets today;
pabrėžia, kad, siekiant išnaudoti visus vidaus rinkos privalumus ir sustiprinti Europos pozicijas pasaulinėje rinkoje, turėtų būti pažabotos dabartinės protekcionizmo ir konkurencijos žlugdymo tendencijos;
Stresses that in order to benefit fully from the potential of the internal market and to strengthen Europe's position in the global market, current protectionist and anticompetitive tendencies must be curbed;
pažymi, kad mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) – svarbus užimtumo didinimo veiksnys; dėl to pabrėžia, jog reikėtų sukurti palankesnes MVĮ veiklos sąlygas, t. y. taikyti palankesnes mokesčių sistemas, mažinti teisines ir administracines kliūtis, sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti finansavimu, pagerinti sąlygas, susijusias su įmonės išlaidomis energijai, transportui, ryšiams ir paslaugoms, patobulinti galimybes pasinaudoti informacijos ir ryšių technologijomis ir padidinti investicijas į mokslo tyrimų bei taikomosios veiklos ir naujovių diegimo sritis;
Emphasises the role played by small and medium-sized enterprises (SMEs) in generating employment; accordingly, stresses the need to create a favourable climate for them through more favourable tax arrangements, a reduction in regulation and administrative burdens, improved access to financing, an improvement of their situation regarding business costs in terms of energy, transport, communications and services, improved access to information and communication technologies and increased investment in R&D and innovation;
pabrėžia puikių konkurencingumo rodiklių ir paklausos potencialo įtvirtinimo svarbą Europos ekonomikai ir tikisi, kad už ekonomikos politiką atsakingos suinteresuotosios šalys ir toliau stengsis pasiekti greitesnį ilgalaikį augimą kartu veiksmingai koordinuodamos ekonominę politiką;
Stresses the importance to the European economy of excellent competitiveness as well as the need to sustain demand potential, and expects the economic policy actors to make further efforts to achieve a higher long-term growth rate in conditions of economic stability and sustained development also by effectively coordinating economic policies;
dėl to pabrėžia švietimo, ypač aukštojo mokslo, svarbą didinant būsimo augimo galimybes ir kvalifikacijos lygį bei Europos piliečių mobilumą ir gebėjimą prisitaikyti; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad Europos švietimo sistemos taptų patrauklesnės, prieinamesnės ir konkurencingesnės;
Stresses in this context the importance of education, in particular tertiary education, to the strengthening of future growth potential and increasing skills levels, mobility and adaptability of European citizens; calls on Member States to step up efforts aimed at making European education systems more attractive, accessible and competitive;
primena, kad Lisabonos tikslams įgyvendinti reikalingos pakankamos lėšos iš Bendrijos biudžeto; todėl apgailestauja, kad skirta nepakankamai lėšų minėtiems tikslams įgyvendinti;
Recalls that the achievement of the Lisbon Objectives requires sufficient financial resources through the Community budget; regrets in this context the insufficiency of financial resources to achieving the said objectives;