natgillin/translations-raw huggingface dataset:
prašo pateikti daugiau detalių apie tai, kaip bus vykdomas EFSF ir TVF koordinavimas, taip pat tai, ar apie asignavimus iš šių fondų bus sprendžiama suderintai, išlaikant santykį 2:1; ar bet kuriuo atveju palūkanų norma bus derinama su TVF, darant prielaidą, kad TVF norma bus nustatyta laikantis įprastos praktikos; kokia bus planuojama palūkanų norma, didesnė ar mažesnė nei Vokietijos obligacijų, ir ar ši norma greičiausiai bus apie 1 proc.; klausia, ar TVF ir EFSF paskolos bus pripažintos
Asks for more detail about how the coordination between the EFSF and the IMF will work, including whether the allocation between funds will be determined on a parallel basis maintaining the 2:1 ratio; whether the interest rate will be coordinated with the IMF rate in any way, presuming that the IMF rate will be fixed according to standard practice; what the projected interest rate will be, over and above German bunds, and whether it is likely to be around 1%; asks whether the IMF and EFSF loans will rank
, nes taip savaime EFSF būtų suteikta privilegija ir jis neprivalėtų taikyti jokių skolininkų restruktūrizavimo įsipareigojimų, nes priešingu atveju, tiesa sakant, EFSF grėstų pirmojo nuostolio rizika;
, as this would automatically give the EFSF the privilege of non-inclusion in any restructuring of borrowers' obligations – as otherwise the EFSF would, in effect, have first-loss exposure;
klausia, ar numatyta kokių nors priemonių lygioms galimybėms užtikrinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, pvz., kad EFSF palūkanų norma atrodo kitokia, nei sutartame pakete dėl Graikijos, nes EFSF skolininkai apmokės visas grynąsias SPĮ patirtas lėšų sutelkimo išlaidas; be to klausia, kaip galima užtikrinti sąžiningumą šalims, kurios nėra ekonominės ir pinigų sąjungos narės, jei EFSF veikia tik po to, kai iki galo panaudota 60 mlrd. eurų priemonė;
Asks if any measures are envisaged to ensure equal treatment; notes, for instance, in this regard that the interest rate for the EFSF appears different from the package agreed for Greece because EFSF borrowers will pay the net all-in cost to the SPV for raising the funds; asks, furthermore, how fairness can be assured for non-EMU members if the EFSF operates only after the EUR 60 billion facility has been used up;
atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės skola euro zonoje nebūtinai turi nulinę nominalią kredito riziką, kaip daroma prielaida pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą, ir kad pastarieji įvykiai padidino ilgalaikių valstybių narių skolų kredito riziką; mano, kad Europos bankininkystės institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba turėtų spręsti šią problemą;
Observes that the sovereign debt in the euro area does not necessarily have zero nominal credit risk as presumed by the Capital Requirements Directive and that current developments have increased the credit risk of long-term debt issued by Member States; takes the view that the European Banking Authority and the European Systemic Risk Board should address this problem;
atkreipia dėmesį, kad pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą valstybės obligacijų rizika įvertinta nuliu;
Notes that the Capital Requirements Directive has zero risk weighting for sovereign bonds;
prašo ECB pateikti išsamų savo naujausių sprendimų pirkti vyriausybių obligacijas antrinėje rinkoje paaiškinimą, ir mano, kad ECB turėtų parengti sustabdymo strategiją, kurioje turėtų būti aiškus šios praktikos nutraukimo tvarkaraštis;
Asks the ECB to give a detailed explanation of its recent decisions to buy government bonds on the secondary market, and considers that the ECB should prepare an exit strategy with a clear timetable for ceasing this practice;
mano, kad siekiant sprendimo ilgesniam laikui būtina išspręsti vidaus balansų sutrikimų ir netvarios skolos problemą, taigi, dabartinės krizės struktūrinių pagrindų problemą; mano, kad ši ilgalaikė vizija apima vidaus makroekonominio disbalanso išlyginimą euro zonoje ir ES, taigi ir valstybių narių konkurencingumo esminių skirtumų problemos sprendimą;
Believes that a longer-term solution requires tackling the problem of internal imbalances and unsustainable debt and, therefore, the structural roots of the current crisis; considers that such a longer-term vision involves correcting internal macroeconomic imbalances within the euro area and the EU, and hence tackling substantial differences of competitiveness between Member States;
mano, kad pagal griežtesnę ES ekonominės priežiūros sistemą turėtų būti numatytas nuolatinis ES valstybės skolos krizės sprendimo mechanizmas, pvz., Europos valiutos fondas, suderinta makroekonominio subalansavimo iš naujo strategija ir sustiprinta ES biudžeto ir valstybių narių biudžetų sinergija, kurie papildytų tvarų fiskalinį konsolidavimą;
Takes the view that a stronger EU framework for economic governance should encompass a permanent EU sovereign debt crisis-resolution mechanism, such as a European Monetary Fund, a coordinated approach for macroeconomic rebalancing, and enhanced synergies between the EU budget and Member States' budgets, complementing sustainable fiscal consolidation;
mano, kad nepaisant galimai reikšmingo šio mechanizmo poveikio ES biudžetui, Parlamentui nesuteikta jokio vaidmens sprendimų priėmimo procese, nes fondas įsteigtas pagal Tarybos reglamentą, laikantis SESV 122 straipsnio 2 dalies; mano, kad būtina užtikrinti, jog Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucija, dalyvautų sprendžiant klausimą, kuris gali turėti tokių toli siekiančių biudžetinių pasekmių;
Takes note that, despite the potentially significant impact of this mechanism on the EU budget, Parliament is given no role in the decision-making process, as the facility has been established by Council regulation under Article 122(2) TFEU; deems it necessary to ensure that Parliament, as budgetary authority, is involved in an issue with such potentially far-reaching budgetary consequences;
ragina Komisiją atlikti nepriklausomą įvykdomumo tyrimą iki 2010 m. pabaigos, susijusį su novatoriškų finansavimo priemonių, pvz., euroobligacijų, kaip pirklų mažinimo ir likvidumo didinimo skolų rinkose, kuriose vyrauja euras, priemonių, klausimu;
Invites the Commission to undertake an independent feasibility study by the end of 2010 on the question of innovative financing instruments, such as the joint issuance of Eurobonds as a means of reducing spreads and increasing liquidity in euro-dominated debt markets;
mano, kad euroobligacijų leidimas ES reikšmingai infrastruktūrai galėtų būti derinamas su Stabilumo ir augimo pakto laikymusi;
Observes that the issuance of Eurobonds for EU-relevant infrastructure could be consistent with adherence to the Stability and Growth Pact;
prašo Komisijos ištirti pasirinktis dėl ilgalaikės sistemos, skirtos greitai ir veiksmingai spręsti galimos valstybės skolos problemai ir šios problemos prevencijai, kartu visapusiškai naudojantis viena valiuta; mano, kad šioje analizėje turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad valstybių narių vyriausybinių obligacijų kredito rizika gali būti skirtinga ir gali reikėti ją geriau atspindėti kreditų institucijų kapitalo koeficientuose;
Asks the Commission to analyse a range of options for a long-term system to prevent and resolve potential sovereign debt problems in an efficient and sustainable way, while reaping the full benefit of the single currency; considers that this analysis should take account of the fact that the credit risk of government bonds may differ between Member States and may need to be better reflected in credit institutions' capital ratios;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Euro grupės pirmininkui ir Europos centriniam bankui.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the European Council, the President of the Euro Group and the ECB.
atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje ( SEC(2010)0153 ),
having regard to the Commission Opinion on Iceland's application for membership of the European Union ( SEC(2010)0153 ),
atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2009 m. plėtros strategijos dokumento, susijusio su Vakarų Balkanų šalimis, Islandija ir Turkija Priimti tekstai, P7_TA(2009)0097 .
having regard to its resolution of 26 November 2009 on the Commission's 2009 enlargement strategy paper concerning the Western Balkan countries, Iceland and Turkey Texts adopted, P7_TA(2009)0097 .
atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl Islandijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje,
having regard to statements by the Council and Commission on Iceland's application for membership of the European Union,
kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį „kiekviena Europos valstybė [...] gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare“,
whereas, according to Article 49 of the Treaty on European Union, ‘Any European State [...] may apply to become a member of the Union’,
kadangi kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės Europos Sąjungoje grindžiama nuopelnais ir priklauso nuo jos pastangų atitikti stojimo kriterijus atsižvelgiant į Sąjungos pajėgumus integruoti naujas valstybes nares,
whereas each country's progress towards membership of the EU is a merit-based one and depends on its efforts to comply with the accession criteria, while the Union's capacity for integration must also be respected,
kadangi ankstesni plėtros etapai, be abejo, buvo naudingi ir Europos Sąjungai, ir į ją įstojusioms valstybėms narėms, plėtra padėjo siekti visos Europos stabilumo, vystymosi ir gerovės, yra itin svarbu sudaryti sąlygas, reikalingas siekiant užbaigti Islandijos priėmimo procesą ir užtikrinti, kad, vadovaujantis Kopenhagos kriterijais, jos stojimas taip pat būtų sėkmingas,
whereas, since previous enlargements have undoubtedly been a success both for the EU and for the Member States which joined it, and have contributed to the stability, development and prosperity of Europe as a whole, it is essential to create the conditions needed to complete the accession process with Iceland and ensure that its accession, too, will be a success, in accordance with the Copenhagen criteria,
kadangi Islandijos ir Europos Sąjungos santykių pradžia yra 1973 m., kai jos pasirašė dvišalį laisvosios prekybos susitarimą,
whereas relations between Iceland and the EU date back to 1973 when they signed a bilateral free-trade agreement,
kadangi Islandija, tradiciškai būdama nekarine šalimi, civiliniais pajėgumais prisideda prie ES taikos palaikymo misijų ir reguliariai pritaria ES Bendrajai užsienio ir saugumo politikai,
whereas Iceland, as a country with a non-military tradition, is contributing to EU peacekeeping missions with civilian capacity and aligns itself regularly with the EU's Common Foreign and Security Policy,
kadangi Islandija ir jos gyventojai patyrė didelę žalą dėl visuotinės finansų ir ekonomikos krizės, dėl kurios 2008 m. žlugo Islandijos bankų sistema,
whereas Iceland and its population have been severely hit by the global financial and economic crisis leading to the collapse of the Icelandic banking system in 2008,
kadangi EFTA priežiūros institucija (EPI) savo 2010 m. gegužės 26 d. oficialiame rašte pareiškė, kad Islandija privalo užtikrinti, jog bus išmokėta minimali kompensacija banko „Icesave“ indėlininkams Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose,
whereas the EFTA Surveillance Authority (ESA) has stated, in its letter of formal notice of 26 May 2010, that Iceland is obliged to ensure payment of the minimum compensation to Icesave depositors in the United Kingdom and the Netherlands,
kadangi visuomenė ir politinės partijos Islandijoje laikosi skirtingų pozicijų narystės ES klausimu; kadangi viešoji nuomonė narystės ES klausimu dėl politikos ir ekonomikos krizės nuo 2009 m. vasaros pasidarė neabejotinai mažiau palanki,
whereas public opinion and political parties in Iceland are divided on the question of EU membership; whereas public opinion towards EU membership has, in the light of the political and economic crisis, clearly shifted in a negative direction since summer 2009,
džiaugiasi Europos Vadovų Tarybos sprendimu pradėti derybas dėl Islandijos stojimo į ES;
Welcomes the decision of the European Council to open accession negotiations with Iceland;
teigiamai vertina perspektyvą, kad nauja ES valstybė narė bus šalis, turinti tvirtą demokratinę kultūrą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Islandijos narystė bus naudinga Islandijai ir ES ir toliau stiprins Sąjungos kaip žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatintojos ir gynėjos pasauliniu mastu vaidmenį;
Welcomes the prospect of having as a new EU Member State a country with a strong democratic culture; emphasises, in this context, that Iceland's accession can benefit both the country and the EU and will further enhance the Union's role as a worldwide promoter and defender of human rights and fundamental freedoms;
todėl ypač palankiai vertina Islandijos šiuolaikinės žiniasklaidos iniciatyvą, kuri suteikia Islandijai ir ES galimybę turėti tvirtą poziciją žodžio ir informacijos laisvės teisinės apsaugos klausimais;
Particularly welcomes the Icelandic Modern Media Initiative, enabling both Iceland and the EU to position themselves strongly with regard to legal protection of the freedoms of expression and information;
ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti klausimą dėl dabartinio ES piliečių skirtingo traktavimo, susijusio su jų teise balsuoti ir kandidatuoti vietos rinkimuose Islandijoje;
Invites the Icelandic authorities to tackle the current distinction made between EU citizens concerning their right to vote and stand as candidates in local elections in Iceland;
pažymi, kad pagal naująją ES plėtros strategiją šalies kandidatės teisminė sistema yra viena iš sričių, kuriai ES skiria ypatingai daug dėmesio, taip pat ankstyvojoje pasirengimo narystei stadijoje; mano, kad, laikydamasi Venecijos komisijos rekomendacijų, Islandijos vyriausybė turėtų priimti priemones, kurios būtinos teismų nepriklausomumui užtikrinti, ir tinkamai pasinaudoti dominuojančia padėtimi, kuri suteikta teisingumo ir žmogaus teisių ministrui skiriant teisėjus, prokurorus ir aukščiausios teisminės valdžios institucijų pareigūnus; tiki, kad Islandijos valdžios institucijos atliks būtinus pakeitimus;
Points out that, under the new EU enlargement strategy, the applicant country's judicial system is one of the areas to which the EU pays particular attention even at the early pre-accession stage; is of the opinion that the Government of Iceland should adopt the measures necessary to ensure the independence of the judiciary, in line with Venice Commission recommendations, adequately addressing the issue of the predominant role given to the Minister of Justice and Human Rights in the appointment of judges, prosecutors and supreme judicial authorities; trusts that the Icelandic authorities will adopt the necessary changes;
ragina Islandiją ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją ir Europos Tarybos civilinės teisės konvenciją dėl korupcijos;
Encourages Iceland to ratify the UN Convention against Corruption and the Council of Europe Civil Law Convention on Corruption;
teigiamai vertina gerus Islandijos laimėjimus žmogaus teisių srityje; vis dėlto ragina Islandijos valdžios institucijas ratifikuoti Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją;
Commends Iceland for its good human rights record; invites the Icelandic authorities, however, to ratify the Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, as well as the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities;
teigiamai vertina tolesnio Islandijos ekonomikos įvairinimo politiką kaip būtiną priemonę siekiant ilgalaikės šalies ekonominės gerovės;
Welcomes policies to further diversify Iceland's economy as a necessary step for the country's long-term economic well-being;
atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių ES klausimų ir palankiai vertina tai, kad Islandija daug dėmesio skiria aplinkos politikai;
Points out that the environment is a priority for the EU and welcomes Iceland's strong involvement in environmental policies;
pažymi, kad nors fiskalinis konsolidavimas ir toliau yra pagrindinė problema, Islandijoje pastebimi vilčių teikiantys ekonomikos stabilizavimo ženklai; mano, kad monetarinės politikos priemonės, kurių buvo imtasi iki šiol, yra žingsnis teisinga kryptimi siekiant stiprinti finansinį ir ekonominį stabilumą;
Notes that, while fiscal consolidation remains a key challenge, Iceland shows encouraging signs of economic stabilisation; regards monetary measures taken so far as steps in the right direction for improved financial and economic stability;
teigiamai vertina specialios tyrimų komisijos ataskaitą, kuri galėtų padėti atkurti nacionalinį pasitikėjimą; skatina imtis tolesnės veiklos priemonių, susijusių su šios komisijos darbu, siekiant spręsti neatidėliotiną šioje ataskaitoje aprašytų politinių, ekonominių ir institucinių trūkumų klausimą;
Welcomes the report of the Special Investigation Commission, which may contribute to rebuilding national confidence; encourages follow-up measures to the work of this Commission in order to address the pressing political, economic and institutional shortcomings described in the report;
atkreipia dėmesį į Islandijos norą tapti euro zonos dalimi; tai tikslas, kurį galima pasiekti po to, kai ji taps ES nare, ir kai bus įgyvendintos visos būtinos sąlygos;
Takes note of Iceland's desire to become part of the euro zone, an ambition that can be achieved after it becomes a member of the EU and once all the necessary conditions have been met;
teigiamai vertina TVF rezervinio susitarimo, pagal kurį siekiama valiutos stabilizavimo, bankų pertvarkymo ir fiskalinio konsolidavimo, antrosios peržiūros patvirtinimą;
Welcomes the approval of the second review of the IMF stand-by agreement aimed at currency stabilisation, bank restructuring and fiscal consolidation;
yra susirūpinęs dėl didėjančio nedarbo ir aukštos infliacijos Islandijoje, tačiau pažymi, kad neseniai pastebėta pagerėjimo požymių;
Is concerned about Iceland's high levels of unemployment and inflation, while noting recent signs of improvement;
teigiamai vertina Islandiją dėl didelių investicijų į švietimą, mokslinius tyrimus ir vystymąsi;
Commends Iceland for its high rates of investment in education, research and development;
ragina Islandijos valdžios institucijas spręsti pagrindinio šalies ekonomikos institucinio trūkumo klausimą, ypač finansų priežiūros sistemos ir indėlių garantijų sistemos organizavimo ir veikimo klausimą;
Invites the Icelandic authorities to address the key institutional weaknesses of the country's economy, notably the organisation and functioning of the financial supervisory system and the deposit guarantee system;
ragina Islandiją patvirtinti žemės ūkio ir kaimo plėtros vystymosi politiką, kuri derėtų su ES politika, taip pat sukurti šios politikos įgyvendinimui būtinas administracines struktūras; taigi pabrėžia, kad ES politika turėtų būti formuojama atsižvelgiant į Islandijos aplinkos, floros ir faunos savitumą ir į geografinį atstumą tarp šalies ir Europos žemyninės dalies;
Encourages Iceland to adopt an agricultural and rural development policy in line with EU policies, and to put in place the administrative structures needed to implement these policies; stresses, in this regard, that EU policies must take into account the specific nature of Iceland's environment, flora and fauna, as well as its geographical distance from the European continental mainland;
ragina Komisiją įtraukti Islandijos valdžios institucijas į vykstančias diskusijas dėl bendrosios žemės ūkio politikos reformos;
Calls on the Commission to involve the Icelandic authorities in the current debates on reform of the Common Agricultural Policy;
pripažįsta, kad Islandija atsakingai ir tvariai valdė savo jūros išteklius ir tikisi, kad ES ir Islandijos valdžios institucijos laikysis konstruktyvios pozicijos vykstant deryboms dėl to, kad Islandija turi priimti Europos bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP), kad derybų pabaigoje būtų galima rasti bendrai priimtiną sprendimą, paremtą geriausia praktika, kuris padėtų apsaugoti ES ir Islandijos žvejų ir vartotojų interesus;
Recognises the responsible and sustainable manner in which Iceland has managed its marine resources and expects both the EU and the Icelandic authorities to adopt a constructive attitude in negotiations on the requirement for Iceland to adopt the European Common Fisheries Policy (CFP), so that the outcome may be a mutually satisfactory solution based on best practices and protecting the interest of both fishermen and consumers in the EU, as well as in Iceland;
ragina Islandiją priimti priemones žuvininkystės politikos srityje, kurios padėtų jai pereiti prie BŽP įvedimo;
Encourages Iceland to adopt fisheries-policy measures that will allow it to make the transition towards introduction of the CFP;
primygtinai reikalauja, kad Islandija nutrauktų bet kokią banginių medžioklę ir kad atsisakytų visų išlygų, kurias ji pateikė Tarptautinei banginių medžioklės komisijai;
Insists that Iceland cease all whaling and drop all the reservations it has lodged with the International Whaling Commission;
pažymi, kad Islandija gali vertingai prisidėti prie ES aplinkos ir energetikos politikos, nes turi patirties atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač geoterminės energijos, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse;
Notes that Iceland can make a valuable contribution to EU environment and energy policies through its experience in the field of renewable energies, particularly geothermic energy, the protection of the environment and the fight against climate change;
mano, kad Islandijos priėmimas į ES yra strateginė galimybė ES atlikti aktyvesnį ir konstruktyvesnį vaidmenį ir taip pat prisidėti prie daugiašalio valdymo Arkties regione, nes tai padės dar labiau įtvirtinti Europos dalyvavimą Arkties Taryboje; pažymi, kad tai padėtų spręsti bendrus aplinkosaugos klausimus ir galėtų paskatinti ES labiau domėtis Arkties regionu ir jo apsauga regioniniu ir tarptautiniu mastu;
Considers Iceland's accession to the EU – inasmuch as it will further anchor the European presence in the Arctic Council – as a strategic opportunity for the EU to play a more active and constructive role, and also to contribute to multilateral governance, in the Arctic Region; points out that this will help in tackling environmental issues of common concern and could heighten EU interest in the Arctic and its protection at regional and international level;
teigiamai vertina tai, kad Islandijos priėmimas į ES sustiprintų Sąjungos išorės politikos Šiaurės Atlanto dimensiją;
Welcomes the fact that Iceland's accession to the EU would reinforce the North Atlantic dimension of the Union's external policies;