natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Išsamesnės informacijos gerbiamoji Parlamento narė gali gauti preliminariųjų susitarimų aiškinamajame rašte, kurį galima rasti Komisijos interneto svetainėje adresu http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/explan-notes/classic-dir-framework_en.pdf.
For more technical details, the Honourable Member may refer to an explanatory note on framework agreements published on the website of the Commission: http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/explan-notes/classic-dir-framework_en.pdf
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-4513/2010
Question for written answer E-4513/2010
(2010 m. birželio 18 d.)
(18 June 2010)
Tema: Europos jaunimo galimybių ES metai
Subject: European Year of Youth Opportunities in the EU
Dėl dabartinės ekonomikos nuosmukio įvairaus amžiaus darbuotojai, o ypač jaunimas, susiduria su dideliais sunkumais darbo rinkoje.
Because of the current economic crisis, workers of all ages, and young people in particular, are facing major difficulties on the labour market.
Jaunuolių iki 25 metų nedarbas ES jau yra dvigubai didesnis už bendrą nedarbo lygį.
Unemployment among under-25-year-olds in the EU is twice that of the population as a whole.
Darbo vietų trūkumas ir sunkios darbo sąlygos daro įtaką kiekvieno individo gyvenimui, o jauni žmonės esant tokiai situacijai yra ypač pažeidžiami.
The scarcity of jobs and difficult working conditions are having an effect on the life of every individual, and young people are particularly vulnerable in such a situation.
Kokia būtų Komisijos nuomonė dėl Europos jaunimo galimybių metų paskelbimo ateityje?
What would be the Commission’s opinion on declaring a European Year for Youth Opportunities in the future?
Ar jie padėtų numatyti ilgalaikes perspektyvas jaunimui?
Would such a year help give young people long-term prospects?
Ar Komisija nemano, kad Europos metai, skirti jaunimui, būtų konkreti priemonė, padėsianti valstybėms narėms kartu imtis veiksmų, sudarant daugiau galimybių jaunimui įsidarbinti, ir skatinti jaunimo galimybes siekiant, kad ateities karta turėtų visas teises ir išsaugotų orumą?
Does the Commission not think that a European year dedicated to young people would be a concrete way of helping Member States to take joint action to create more opportunities for young people to obtain employment and to encourage youth opportunities in order that the future generation enjoys all its rights and maintains its dignity?
A. Vassiliou atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Vassiliou on behalf of the Commission
(2010 m. rugpjūčio 10 d.)
(10 August 2010)
Komisija visiškai pritaria, kad nedarbas ir jo pasekmės jaunimui kelia itin didelį susirūpinimą Europos Sąjungoje, ir užtikrina gerbiamą Parlamento narę, kad naujų galimybių jaunuoliams kūrimas Europoje išlieka prioritetinė sritis.
The Commission fully agrees that unemployment and its consequences for young people are of particular concern to the EU, and would like to assure the Honourable Member that creating opportunities for young people in Europe remains a priority.
Siekiant išnaudoti jaunimo potencialą, Komisijos strategijoje „Europa 2020“ paskelbta nauja pavyzdinė iniciatyva „Judus jaunimas“.
The Commission's Europe 2020 Strategy announced a new flagship initiative to unleash the potential of young people: ‘Youth on the Move’.
Šios iniciatyvos tikslas – įgyvendinti keturis jaunimui naudingus veiksmus: stengtis, kad Europos aukštasis mokslas taptų patrauklesnis ir atitiktų visuomenės poreikius; suteikti daugiau galimybių jaunuoliams mokytis ir dirbti užsienyje; ugdyti naujam ekonomikos modeliui reikalingus jaunimo įgūdžius; palengvinti jaunimo perėjimą į darbo rinką iš švietimo ir mokymo sistemos.
This policy will aim to achieve four things which all benefit young people: make European higher education more attractive and responsive to the needs of society; expand the opportunities for young people to study and work abroad; develop the skills that young people will need for the new economy; and help young people make the transition from education to the workplace.
Taryba priėmė rezoliuciją (2010/C 137/01). dėl aktyvios jaunimo aprėpties kovojant su nedarbu ir skurdu, kurioje raginama sudaryti palankesnes sąlygas patekti ir sklandžiai pereiti į darbo rinką.
The Council has adopted a resolution (2010/C 137/01). on ‘the active inclusion of young people: combating unemployment and poverty’ which calls for better access and a smooth transition to the labour market.
Jaunimo užimtumas tapo bendru trijų pirmininkaujančių valstybių narių grupės (Ispanijos, Belgijos ir Vengrijos) prioritetu iki 2011 m. vidurio ir taip pat yra pagrindinė struktūrinio dialogo su jaunimu tema.
The Trio Presidency (Spain, Belgium and Hungary) has chosen youth employment as its common priority until mid‑2011 and it is the central theme of the Structured Dialogue with young people.
Šiais metais, kurie paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, jaunimui skiriama itin daug dėmesio.
Young people feature prominently in the current European Year which is dedicated to ‘Combating Social Exclusion and Poverty’.
Jo nesumažės ir 2011 m., kurie paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais.
This also applies to 2011, the European Year of Volunteering.
Visa tai rodo, kad dabartinėmis iniciatyvomis padėtas tvirtas pagrindas, siekiant jaunimui suteikti daugiau galimybių ES ir valstybių narių lygmeniu.
In light of the above, the current set of initiatives provides a solid framework for addressing opportunities for young people at EU level and within Member States.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-5293/2010
Question for written answer E-5293/2010
(2010 m. liepos 13 d.)
(13 July 2010)
Tema: Užimtumo tikslų, įtvirtintų strategijoje „Europa 2020“, įgyvendinimas
Subject: Attaining the employment targets set out in the Europe 2020 strategy
Europos Vadovų Tarybos priimtoje strategijoje „Europa 2020“ numatyti naujosios Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo pagrindiniai tikslai.
The Europe 2020 strategy adopted by the European Council sets out new European headline targets for employment creation and economic growth.
Siekiama padidinti moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 procentų bei skatinti jaunimo, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos žmonių geresnę bei greitesnę integraciją į darbo rinką.
The intention is to increase women’s and men’s employment rates to 75 % and to promote better and quicker integration of the young, of older people and of low-skilled workers into the labour market.
Dideli demografiniai pakyčiai turi neigiamą įtaką užimtumui.
Major demographic changes are having a negative impact on employment.
Tik du trečdaliai darbingo amžiaus žmonių šiuo metu dirba Europos Sąjungoje.
Only two thirds of the European Union’s working-age population are currently employed.
Tiems asmenims, kurie nepriklauso darbo rinkai arba kurie į ją integruoti nevisiškai, iškyla didelė grėsmė, jog bus išstumti iš darbo rinkos.
There is a significant danger that people who are either not on the labour market or who are not well integrated into it will be excluded from it.
Kokių veiksmų Komisija planuoja imtis norėdama pasiekti strategijoje įtvirtintus užimtumo tikslus?
What action is the Commission planning to take in order to attain the employment targets laid down in the strategy?
Ar Komisija planuoja pateikti konkrečias priemones, kaip padidinti tvaraus užimtumo lygį, ypač tarp vyresnio amžiaus bei žemą kvalifikaciją turinčių žmonių?
Is the Commission planning to present specific measures on how to increase the level of sustainable employment, particularly among older people and low-skilled workers?
L. Andor atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Andor on behalf of the Commission
(2010 m. rugsėjo 9 d.)
(9 September 2010)
Komisija primena, kad vienas iš penkių pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų – iki 2020 m. padidinti 20–64 m. amžiaus moterų ir vyrų užimtumą nuo dabartinio 69 proc. lygio bent iki 75 proc.
The Commission recalls that one of the five headline targets of the Europe 2020 strategy seeks to increase the employment rate of women and men aged 20 to 64 from the current 69 % to at least 75 % by 2020.
Šis tikslas susijęs su vienu iš strateginių uždavinių, kurį Europos Sąjunga turės spręsti ateinantį dešimtmetį ir vėliau – visuomenės senėjimo problema dėl didėjančio pensinio amžiaus žmonių skaičiaus ir mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus.
It reflects one of the strategic challenges that the European Union will face over the next decade and beyond: the ageing of the population, which involves the growing percentage of people of retirement age relative to the working-age population.
Vienas iš kertinių strategijos „Europa 2020“ tikslų – spręsti šią problemą ir užtikrinti, kad ES socialinės apsaugos sistemoms netektų per didelis krūvis.
Tackling that challenge and ensuring that the EU’s social welfare systems do not come under too much pressure is one of Europe 2020’s fundamental aims.
Šiam tikslui pasiekti stengiamasi į darbo rinką įtraukti vis daugiau žmonių, kad jie prisidėtų prie ES socialinės apsaugos sistemų finansavimo ir ilgainiui būtų užtikrintas šių sistemų tvarumas.
Achieving that aim will involve making sure that more people participate in working life and contribute to financing the EU’s social welfare systems to ensure their sustainability in the long run.
Komisija mano, kad nepaisant dabartinės ekonominės padėties galima iki 2020 m. pasiekti 75 proc. užimtumo lygį, jeigu valstybės narės įgyvendins reikiamas reformas.
The Commission believes that, despite the current economic situation, an employment rate of 75 % can realistically be achieved by 2020 if the Member States implement the necessary reforms.
Ankstesnė patirtis rodo, kad įgyvendinusios struktūrines darbo rinkos reformas 2000–2008 m. valstybės narės sugebėjo gerokai padidinti moterų ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.
Historical evidence shows that Member States made substantial progress in raising employment rates, especially of women and older workers, between 2000 and 2008, following the implementation of structural reforms on the labour market.
Europos Vadovų Tarybos patvirtintose integruotose gairėse, visų pirma užimtumo gairėse, nustatyta keletas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo politinių prioritetų.
The Integrated Guidelines endorsed by the European Council, and in particular the Employment Guidelines, set out a number of policy priorities for implementing Europe 2020.
7 gairėje raginama didinti dalyvavimą darbo rinkoje ir mažinti struktūrinį nedarbą, visų pirma plačiau taikant aktyvaus senėjimo politiką ir tinkamas politines priemones, skirtas derinti darbą su šeimos ar asmeniniu gyvenimu.
Guideline 7 calls for increasing labour market participation and reducing structural unemployment, in particular through the promotion of active-ageing policies and suitable policies to balance work and family or private life.
8 gairėje atkreipiamas dėmesys į kvalifikuotų darbuotojų, atitinkančių darbo rinkos poreikius, rengimą ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą.
Guideline 8 concerns the development of a skilled workforce meeting the labour market’s needs and the promotion of lifelong learning.
Ypač raginama teikti paramą žemos kvalifikacijos darbuotojams ar tiems, kurių kvalifikacija tapo nebeaktuali, ir didinti vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybes.
It calls for special efforts to support those with low or obsolete skills and to increase the employability of older workers.
10 gairėje raginama skatinti socialinę įtrauktį ir teikti paramą rizikos grupėms, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis.
Guideline 10 calls for the promotion of social inclusion and support for groups at risk, including the elderly.
Siekdama įgyvendinti „Europa 2020“ strategiją, Komisija pasiūlė septynias pavyzdines iniciatyvas.
The Commission proposed seven flagship initiatives to help implement the Europe 2020 strategy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-5294/2010
Question for written answer E-5294/2010
(2010 m. liepos 8 d.)
(8 July 2010)
Tema: Iniciatyvos dėl jaunimo padėties gerinimo ES strategijoje "Europa 2020"
Subject: Initiatives in the Europe 2020 strategy to improve the situation of young people in the European Union
Visos šios iniciatyvos yra reikalingos, ypač kad jaunimas šiuo metu itin skaudžiai nukentėjo nuo krizės – nedarbo lygis viršija 21 %.
All these initiatives are necessary, particularly because young people have been severely hit by the crisis, with an unemployment rate of over 21 %.
Ar Komisija nemano, jog reikėtų imtis papildomų iniciatyvų, kad jauni žmonės nebūtų diskriminuojami darbo rinkoje ar patenkant į ją dėl savo amžiaus ar dėl nepakankamos darbo patirties?
Does the Commission not think that additional initiatives are needed to ensure that young people are not subject to discrimination on, or when entering, the labour market on account of their age or lack of work experience?
(2010 m. rugpjūčio 24 d.)
(24 August 2010)
Komunikate taip pat bus numatyta, kaip politikos veiksmus, kurie iš esmės yra valstybių narių švietimo ir užimtumo politikos sritis, galima remti ES lėšomis.
The communication will also set out how the policy action, which falls largely within the Member States’ responsibility for education and employment policies, can be supported by EU funding.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-5735/2010
Question for written answer E-5735/2010
(2010 m. liepos 22 d.)
(22 July 2010)
Tema: Vyresnio amžiaus žmonių užimtumo užtikrinimas darbo rinkoje
Subject: Employment of older people
Pastaruoju metu pensinis amžius daugelyje valstybių narių yra ilginamas arba ketinama jį pailginti.
In many Member States, the retirement age has recently been, or is about to be, increased.
Dėl šios priežasties vyresnio amžiaus žmonės yra priversti ilgiau išlikti konkurencingi darbo rinkoje.
Older people are therefore being required to remain competitive on the labour market for longer.
Kadangi paplitusi diskriminacija dėl amžiaus, jie susiduria su sunkumais išlikti savo darbo vietose iki pensinio amžiaus pradžios.
Widespread age discrimination means that they encounter difficulties staying in their jobs until retirement age.
Atkreipiame dėmesį į tai, kad dirbantys vyresnio amžiaus žmonės teikia ne tik ekonominę, bet ir socialinę naudą bei prisideda prie socialinės atskirties mažinimo, todėl būtina užtikrinti šios socialinės grupės žmonių užimtumą.
It should be pointed out that older employees provide both economic and social benefits and that they contribute to reducing social exclusion; efforts should therefore be made to ensure that people from this social group are employed.
Kokiomis priemonėmis Komisija siekia ir skatina užtikrinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą bei prisitaikymą prie kintančių poreikių dinamiškoje darbo rinkoje?
What measures is the Commission taking to support and encourage the employment of older people and to help them adapt to the changing needs of a dynamic labour market?
(2010 m. rugsėjo 2 d.)
(2 September 2010)
Vienas iš penkių pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų – iki 2020 m. padidinti 20–64 m. amžiaus moterų ir vyrų užimtumą nuo dabartinio 69 % lygio bent iki 75 %.
One of the five headline targets in the Europe 2020 strategy seeks to increase the employment rate of women and men aged 20 to 64 from the current 69 % to at least 75 % by 2020.
Dėl senėjančių Europos Sąjungos gyventojų didėjantį pensininkų skaičių turės išlaikyti mažiau dirbančių darbingo amžiaus asmenų.
Since the population of the European Union is ageing, a growing retired population will have to be supported by a smaller active working population.
Siekiant didesnio socialinės apsaugos sistemų tvarumo būtina, kad daugiau žmonių dirbtų ilgiau.
More people need to work longer in order to reinforce the sustainability of our social welfare systems.
Komisija mano, kad nepaisant dabartinės ekonominės padėties gali būti įmanoma iki 2020 m. pasiekti 75 % užimtumo lygį, jeigu valstybės narės įgyvendins reikiamas reformas.
The Commission believes that, despite the current economic situation, an employment rate of 75 % can realistically be achieved by 2020 if the Member States implement the necessary reforms.
Įgyvendinusios struktūrines darbo rinkų reformas 2000–2008 m. valstybės narės sugebėjo gerokai padidinti moterų ir vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.
Between 2000 and 2008 the Member States made substantial progress in raising the employment rates of women and older workers, following the implementation of structural reforms on their labour markets.
Tarybos patvirtintose integruotose gairėse, visų pirma užimtumo gairėse, nustatyta keletas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo politinių prioritetų.
The Integrated Guidelines, and in particular the Employment Guidelines, endorsed by the Council set out a number of policy priorities for implementing Europe 2020.
7 gairėje raginama plačiau taikyti aktyvaus senėjimo politiką, ypač plėtojant tinkamą politiką, siekiant suderinti darbą su šeiminiu ar asmeniniu gyvenimu.
Guideline 7 calls for the promotion of active-ageing policies, in particular through suitable policies to balance work and family or private life.
8 gairėje atkreipiamas dėmesys į kvalifikuotų darbuotojų, atitinkančių darbo rinkos poreikius, rengimą ir mokymosi visą gyvenimą populiarinimą.
Guideline 8 focuses on the development of a skilled workforce meeting the labour market’s needs and the promotion of lifelong learning.
Ypač raginama teikti paramą žemos kvalifikacijos asmenims ar asmenims, kurių kvalifikacija tapo nebeaktuali, ir didinti vyresnio amžiaus asmenų įsidarbinimo galimybes.
It calls for special efforts to support those with low or obsolete skills and to increase the employability of older workers.
10 gairėje raginama skatinti socialinę įtrauktį ir teikti paramą rizikos grupėms, įskaitant vyresnio amžiaus moteris ir vyrus.
Guideline 10 calls for the promotion of social inclusion and support for groups at risk, including elderly women and men.
Keitimasis Europos užimtumo strategijoje http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=101&langId=en įvardytų pagrindinių sričių veiksmingiausios politikos gerąja praktika ir patirtimi yra vienas iš svarbiausių Komisijos abipusio mokymosi programos tikslų.
Exchanging good practice and experience of the most effective policies within key areas of the European Employment Strategy http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=101&langId=en is one of the core objectives of the Commission’s Mutual Learning Programme.
Bendradarbiaudama su Komisija Nyderlandų Socialinių reikalų ir užimtumo ministerija neseniai surengė tarpusavio vertinimą dėl vyresnio amžiaus asmenims skirtų aktyvių darbo rinkos priemonių, kuriomis siekiama didinti užimtumą, gerinti įsidarbinimo galimybes ir skatinti dirbti iki 67 metų atsižvelgiant į skirtingą padėtį valstybėse narėse.
In cooperation with the Commission, the Dutch Ministry of Social Affairs and Employment recently hosted a peer review on activation of the elderly with the focus on increasing participation, enhancing employability and promoting working until the age of 67 against the background of varying situations in the Member States.
Komisija taip pat siūlys Parlamentui ir Tarybai 2012 metus paskelbti Europos aktyvaus senėjimo metais.
The Commission will also be proposing that Parliament and the Council designate 2012 ‘European Year for Active Ageing’.
Taip siekiama sudaryti sąlygas didinti informuotumą ir raginti politikos formuotojus ir suinteresuotąsias šalis skatinti aktyvų senėjimą ir atkreipti dėmesį į vyresnio amžiaus asmenų užimtumą.
The aim is to provide a framework for raising awareness and encouraging policy-makers and stakeholders to promote active ageing, which would also include the employment situation of elderly people.
Europos metai bus dar vienas papildomas žingsnis įgyvendinant strategiją „Europa 2020“.
The European Year will provide additional support for the Europe 2020 strategy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-7141/2010
Question for written answer E-7141/2010
(2010 m. rugsėjo 15 d.)
(15 September 2010)
Tema: Dėl trąšų gamybos pramonės konkurencingumo ir ribinio taršos dydžio nustatymo
Subject: Competitiveness of the fertiliser industry and determining its pollution threshold
Europos trąšų pramonė yra viena iš labiausiai jautrių anglies dioksido nutekėjimo rizikai.
The European fertiliser industry is one of those where the risk of CO 2 emissions is highest.
Amoniako pramonei rekomenduojama taršos riba yra nustatyta 1,46 t CO 2 /t NH 3 , kai tuo tarpu azotinių trąšų gamintojų skaičiavimais faktinis taršos lygis gali siekti iki 1,96.
The pollution threshold recommended for the ammonia industry was set at 1.46 t CO 2 /t NH 3 , whereas the real level of pollution, according to calculations from nitrogen fertiliser producers, can reach 1.96.
Papildomi kaštai amoniako ir azoto rūgšties gamintojams ženkliai padidės jei bus nustatytas itin žemas ribinės taršos dydis.
If the pollution threshold is set at such a low level, ammonia and nitric acid producers will face significant additional costs.
Todėl kyla grėsmė, kad sektoriai, keliantys didelę riziką anglies dioksido nutekėjimui, dėl padidėjusių gamybos kaštų, susijusių su emisijų prekyba, gali žlugti arba perkelti gamybą į trečiąsias šalis, kur tokie reikalavimai netaikomi.
This therefore increases the danger of sectors with a high risk of CO 2 emissions shutting down because of the higher production costs associated with emissions trading, or else shifting their production to third countries where they do not have to comply with such requirements.
AR EK nemano, kad nustatant ribinius amoniako ir azoto taršos dydžius yra būtina įtraukti šalis, kurios nedalyvauja Emisijų prekybos sistemoje, bet importuoja produkciją į ES?
Does the Commission not consider that, when setting pollution thresholds for ammonia and nitrogen emissions, it is essential to include countries that do not take part in the emissions trading scheme but export their products to the EU?
Ar EK nemano, kad pernelyg žemas ribinės taršos dydžio nustatymas gali pakenkti ES trąšų gamybos pramonės konkurencingumui bei veiklos perkėlimui į trečiąsias šalis ir taip padidins ES priklausomybę nuo trąšų importo?
Does the Commission not consider that setting a pollution threshold at too low a level can hamper the competitiveness of the EU fertiliser industry and result in this activity being relocated to third countries, thus increasing the EU's dependence on fertiliser imports?
C. Hedegaard atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Hedegaard on behalf of the Commission
(2010 m. spalio 27 d.)
(27 October 2010)
Komisijos supratimu, gerbiamojo Parlamento nario klausimas yra susijęs su nemokamo apyvartinių taršos leidimų paskirstymo santykinių taršos rodiklių nustatymo taisyklėmis pagal persvarstytos ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos direktyvos 10a straipsnį.
The Commission understands that the Honourable Member’s question concerns benchmarking rules for free allocation under Article 10a of the revised EU Emissions Trading System (ETS) Directive.
Pirma, reikėtų atkreipti dėmesį, kad šie santykiniai rodikliai nėra taršos arba išmetamųjų teršalų ribinės vertės.
Firstly, it should be noted that benchmarks are not pollution or emission thresholds.
Jais tik nustatomas įrenginiams nemokamai suteikiamų leidimų skaičius.
They only determine the amount of allowances the installations get for free.
Europos Parlamentas ir Taryba nusprendė, kad nustatant santykinius taršos rodiklius, išeities tašku turėtų būti 10 proc. veiksmingiausių sektoriaus įrenginių Sąjungoje vidutinės eksploatavimo charakteristikos.
The European Parliament and Council decided that when setting the benchmarks the starting point should be the average performance of the 10 % most efficient installations in a sector in the Union.
Todėl Komisija nemano, kad galima įtraukti valstybes, kurios nedalyvauja ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje.
Therefore, the Commission does not consider it is possible to include countries that do not take part in the EU ETS.