natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. kadangi 23 mln. mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios sudaro apytikriai 99 proc. visų ES įmonių ir sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų, atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą, taip pat jos yra pagrindinis naujovių šaltinis ir gyvybiškai svarbios siekiant išlaikyti ir didinti užimtumą bei prisidėti prie pagrindinių pavyzdinės iniciatyvos ES 2020 tikslų siekimo,
A. whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation, play a vital role in sustaining and increasing employment, and contribute to achieving the main goals of the EU 2020 flagship initiatives,
B. kadangi Smulkiojo verslo aktas grindžiamas svarbiais politiniais ramsčiais, kaip antai prieiga prie finansų, pateikimas į rinkas (bendrąją rinką, tarptautines rinkas, viešieji pirkimai) ir geresnis reguliavimas; kadangi valstybių narių, kurie imasi konkrečių veiksmų siekiant pagerinti verslo aplinką MVĮ, padaryta pažanga labai skiriasi, dažnai vos pastebima nepaisant pareikštų politinių įsipareigojimų Smulkiojo verslo akto principams,
B. whereas the Small Business Act (SBA) is based on a number of important policy pillars, such as access to finance, access to markets (single market, international markets, public procurement) and better regulation; whereas progress within Member States in taking concrete steps to improve the business environment for SMEs is variable and often marginal in spite of declared political commitment to the SBA principles,
C. kadangi MVĮ vis dar susiduria su rimtomis problemomis plėtojant savo veiklą, inovacinius pajėgumus ir joms sunku patekti į rinkas, visų pirma dėl sunkumų gaunant finansavimą ir administracinių kliūčių, kurias toliau reika mažinti,
C. whereas SMEs continue to face significant problems in extending their activities, improving their ability to innovate and accessing markets, which stem primarily from their difficulties in obtaining financing as well as persistent administrative burdens that should be further reduced,
1. teigiamai vertina Komisijos Smulkiojo verslo akto apžvalgą ir remia naujus pasiūlymus, skirtus toliau palengvinti prieigą prie finansavimo, pateikimą į rinką ir mažinti biurokratinę naštą stiprinant valdyseną ir stebėseną pažangiuoju reglamentavimu, kaip antai MVĮ veiklos peržiūra;
Welcomes the Commission review of the SBA and expresses support for the new proposals focused on further improving access to finance, enhancing market access and continuing debureaucratisation through strengthened governance and monitoring and through smart regulation and measures such as the SME performance review;
5. mano, kad reguliari Komisijos kontrolė turi užtikrinti sistemingą ir išsamų įgyvendinimą; mano, kad Komisijai reikia veiksmingesnių priemonių, norint paraginti valstybes nares įgyvendinti SVA principus, ir prašo reguliariai pranešti apie SVA įgyvendinimo pažangą valstybių narių ir Europos lygmeniu;
Considers that the Commission's regular monitoring has to ensure that implementation is carried out in a systematic and comprehensive manner; believes that the Commission should dispose of more effective tools to encourage the Member States to implement the principles of the SBA and calls on it to report annually on progress in SBA implementation at both the European and Member State levels;
9. pabrėžia, kad poveikio vertinimas, įskaitant MVĮ testą, turi būti atliekamas visiškai nepriklausomai ir visada turi būti paremtas pagrįsta ir objektyvia galimo poveikio analize; todėl mano, kad Poveikio vertinimo valdybos narius turėtų paskirti Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, o ne Komisijos Pirmininko nurodymu; siūlo, kad atstovas MVĮ reikalams būtų nuolatinis Poveikio vertinimo valdybos narys, kuris prižiūrėtų tinkamą MVĮ tyrimo atlikimą;
Stresses that impact assessments including the SME test need to be carried out in an independent manner and to be always based on an objective, reasoned analysis of potential effects; considers therefore that members of the Impact Assessment Board should be appointed by the European Parliament and the Council on the basis of a Commission proposal, and no longer subject to the instructions of the Commission President; suggests that the SME Envoy should be a permanent member of the Impact Assessment Board to overview the proper execution of the SME test;
10. perspėja, kad vis dar egzistuoja biurokratinės ir administracinės kliūtys, kurios labiausiai trukdo MVĮ; pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės turėtų vengti „perteklinio reguliavimo“, t. y. viršyti ES teisės aktų reikalavimus, nustatytus į nacionalinę teisę perkeliamose direktyvose; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų taikyti koreliacines lenteles perkeliant Europos direktyvos į nacionalinę teisę, aiškiai nurodydamos, kurios dalys perimtos iš Europos teisės, o kurios sudaro papildomus nacionalinius teisės aktus;
Warns against continued bureaucracy and administrative burdens which present a major impediment for SMEs; welcomes the view of the Commission that Member States should avoid ‘gold-plating’ by exceeding the requirements of EU legislation when transposing Directives into national law; is of the opinion that Member States should apply correlation tables when transposing European directives into national laws, thus clearly showing which part of the proposal stems from European and which form additional national legislation;
13. pabrėžia, kad administracinė našta tuo didesnė, kuo mažesnė įmonė, ragina diferencijuoti mikroįmones, mažąsias ir vidutinio dydžio įmones; pabrėžia, kad mikroįmonės (<10 darbuotojų) sudaro 91,8 proc. viso ES verslo, todėl joms reikia skirti ypatingą dėmesį ir parengti jų poreikius atitinkantį metodą;
Stresses that administrative burden is relatively higher the smaller the size of the company and calls therefore for the differentiation between micro-, small and medium sized businesses; underlines that microbusinesses (<10 employees) constitute 91.8% of all EU businesses and therefore deserve more attention and the corresponding tailored approach;
17. teigiamai vertina tai, kad EIB patikėjo Europos investicijų fondui jo vardu investuoti 1 mlrd. eurų kaip tarpinę ekonomikos augimo skatinimo priemonę per investavimo fondus, kurių tikslinė grupė – augančios inovacinės konkurencingos MVĮ visoje Europoje; todėl ragina daugiau lėšų skirti šioms finansavimo priemonėms, kadangi jos padeda skatinti inovacijas, kurios sudaro Europos konkurencingumo pagrindą;
Welcomes, in this respect, the fact that the EIB entrusted EUR 1 billion to be invested on its behalf by the European Investment Fund as Mezzanine Facility for Growth through investment funds targeting growing, innovative and competitive SMEs across Europe; calls therefore for a further increase in funding for these financial instruments, as they help promote innovation which is the basis for European competitiveness;
22. ragina Komisija ateityje pasiūlymuose dėl Europos standartizacijos sistemos modernizavimo užtikrinti, kad Europos standartizacijos tarnybose tinkamai atstovaujama MVĮ interesams, taip pat padaryti standartus labiau prieinamus MVĮ;
Calls on the Commission, in the forthcoming proposals for the modernisation of the European standardisation system, to ensure SMEs’ interests are adequately represented in the European standardisation bodies and to make standards more accessible for SMEs;
Parama MVĮ
SME support
27. pritaria Komisijos ketinimui pasiūlyti lengvesnes administracines ir finansines taisykles MVĮ, taip pat suderintų priemonių rinkinį jų inovaciniam gebėjimams stiprinti per visą inovacijų ciklą, įskaitant netechnologines inovacijas pagal būsimą Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo sistemą, ir ypač pagal programas, kurios pakeis 7-ąją Pagrindų programą ir Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą; primena Komisijai, kad svarbu teikti paramą MVĮ vietos lygmeniu, įtraukiant inovacijų centrus, prekybos rūmus, verslo organizacijas ir inovacijų grupes;
Welcomes the Commission’s intention to propose lighter administrative and financial rules for SMEs as well as a set of streamlined instruments to strengthen their innovation capacities over the full innovation cycle, including non-technological innovation, within the future Research and Innovation financing framework and, in particular, successor programmes of FP7 and CIP; reminds the Commission about the importance of delivering local support for SMEs, for example, through the involvement of innovation centres, chambers of commerce, business organisations and innovation clusters;
Įgūdžiai, švietimas ir profesinis mokymas
Skills, education and professional training
32. ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir skatinti MVĮ įgūdžių poreikio nustatymą ir prognozę, ypač kad jos galėtų tvariai veikti, taip pat parengti verslumo švietimo ir profesinio mokymo strategijas pažangiausios valstybių narių patirties pagrindu;
Calls on the Commission and the Member States to develop and promote initiatives supporting better identification and forecasting of SMEs’ skill needs, in particular to enable them to operate in a more sustainable way, and to develop strategies for entrepreneurship education and professional training based on best practice from Member States;
4.5.2011 B7-0287/2011 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas uždavus klausimą, į kurį atsakoma žodžiu B7‑0220/2011
4.5.2011 B7-0287/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0220/2011
dėl ES ir Japonijos prekybos santykių
on EU-Japan Trade relations
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Japonijos prekybos santykių
PE465.593v01-00 B7‑0287/2011 European Parliament resolution on EU-Japan Trade relations
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ Priimti tekstai, P7_TA(2011)0068 .
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020 Texts adopted, P7_TA(2011)0068 .
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434 .
– having regard its resolution of 25 November 2010 on human rights and social and environmental standards in international trade agreements Texts adopted, P7_TA(2010)0434 .
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo OL C 67 E, 2010 3 18, p.
– having regard to its resolution of 5 February 2009 on enhancing the role of European SMEs in international trade OJ C 67E, 18.3.2010, p.
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai OL C 45 E, 2010 2 23, p.
– having regard to its resolution of 18 December 2008 on the impact of counterfeiting on international trade OJ C 45E, 23.2.2010, p.
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis OL C 295 E, 2009 12 4, p.
– having regard to its resolution of 4 September 2008 on Trade in services OJ C 295E, 4.12.2009, p.
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis OL C 279 E, 2009 11 19, p.
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on trade in raw materials and commodities OJ C 279E, 19.11.2009, p.
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas OL C 184 E, 2009 8 6, p.
– having regard to its resolution of 19 February 2008 on the EU's Strategy to deliver market access for European companies OJ C 184E, 6.8.2009, p.
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje.
– having regard to the Communication from the Commission entitled "Global Europe: competing in the world.
– atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 10 d. paskelbtą Komisijos pranešimą „Kliūtys prekybai ir investicijoms“,
– having regard to the Commission's report on "Trade and Investment Barriers" published on 10 March 2011,
– atsižvelgdamas į 2001 m. sudarytą ES ir Japonijos abipusio pripažinimo susitarimą OL L 284, 2001 10 29.
– having regard to the Mutual Recognition Agreement between the EU and Japan concluded in 2001 OJ L 284 of 29.10.2001.
– atsižvelgdamas į 2003 m. sudarytą ES ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo kovojant su antikonkurencine veikla OL L 183, 2003 7 22, p.
– having regard to Agreement on Cooperation on Anti-competitive Activities between the EU and Japan concluded in 2003 OJ L 183, 22.7.2003, p.
– atsižvelgdamas į dešimties metų planą, priimtą 10-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame 2001 m. gruodžio 8 d.
– having regard to the ten-year Action Plan adopted at 10th EU-Japan Summit, held in Brussels on 8 December 2001,
– atsižvelgdamas į įmonės „Copenhagen Economics“ 2009 m. lapkričio 30 d. paskelbtą pranešimą „Kliūčių prekybai ir investicijoms tarp ES ir Japonijos vertinimas“,
– having regard to the report by Copenhagen Economics entitled "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", published on 30 November 2009,
– atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. paskelbtus Komisijos viešos konsultacijos ES ir Japonijos prekybos santykių klausimu rezultatus,
– having regard to the results of the Commission's public consultation on EU - Japan trade relations published on 21 February 2011,
– atsižvelgdamas į planuojamą ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris turėtų įvykti 2011 m. gegužės 25 d.,
– having regard to the planned EU-Japan Summit, which should be held in Brussels on 25 May 2011,
A. kadangi taisyklėmis grindžiama daugiašalė prekybos sistema, sukurta pasitelkus Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), yra pati tinkamiausia sistema siekiant reguliuoti ir skatinti atvirą ir sąžiningą prekybą,
A. whereas the rule-based multilateral trading system, established through the World Trade Organisation (WTO), is the most suitable framework for regulating and promoting open and fair trade,
B. kadangi itin svarbu suvokti, kad daugiašaliai, keliašaliai ir dvišaliai susitarimai yra bendro tarptautinių reikalų priemonių rinkinio dalis, taigi jie yra suderintų ir papildančių politinių ir prekybos santykių norma,
B. whereas it is essential to understand multilateral, plurilateral and bilateral agreements as parts of a common toolbox of international affairs, and thus standard features of balanced and complementary political and trade relations,
C. kadangi ES ir toliau turėtų laikytis įsipareigojimo siekti suderintų Dohos vystymosi darbotvarkės rezultatų ir teikti pirmenybę šiam požiūriui, kurį taikant būtų remiama besivystančių šalių integracija į tarptautinę prekybos sistemą ir, be to, daroma pažanga sudarant dvišalius ir keliašalius tarptautinės prekybos susitarimus su kitomis pramoninėmis šalimis, kai per trumpesnį laikotarpį realiai galima tikėtis abipusės naudos ir ekonominio augimo,
C. whereas the EU should remain committed to achieving a balanced outcome of the Doha Development Agenda (DDA) as its preferred approach, which would support developing countries' integration into the international trading system, while progressing in parallel with bilateral and plurilateral trade agreements with other industrialised countries where mutual benefits and economic growth can be realistically delivered in a shorter timeframe,
E. kadangi Japonija ir ES yra svarbios investuotojos į viena kitos ekonomiką ir bendras tiesioginių užsienio investicijų dydis 2009 m. sudarė 200 mlrd. eurų,
E. whereas Japan and the EU are significant investors in each other's economy with a combined volume of foreign direct investment worth €200 billion in 2009,
F. kadangi 2010 m. bendra dvišalės ES ir Japonijos, kuri, atsižvelgus į BVP, yra trečia didžiausia nacionalinė ekonomika pasaulyje, prekybos suma sudarė 120 mlrd. eurų; kadangi Japonija yra šešta pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES – trečia pagal dydį Japonijos partnerė,
F. whereas in 2010 the total amount of bilateral trade between the EU and Japan, the third biggest national economy in the world in terms of GDP, was worth €120 billion; Japan being the sixth biggest trading partner for the EU, and the EU ranking third biggest trading partner to Japan,
G. kadangi Taryba ir Komisija pažymėjo, kad Japonijos gebėjimas pašalinti reguliavimo kliūtis prekybai – išankstinė sąlyga tam, jog būtų pradėtos derybos dėl ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) siekiant skatinti glaudesnę dviejų strateginių prekybos partnerių ekonominę integraciją,
G. whereas both the Council and Commission have noted that Japan’s capacity to remove regulatory barriers to trade is a precondition for launching negotiations on the EU-Japan FTA, thus fostering closer economic integration between the two strategic trading partners,
H. kadangi ES ir Japonija susiduria su tokiomis bendromis problemomis, kaip politinio ir ekonominio Kinijos augimo, dėl pasaulinės finansų krizės sulėtėjusios ekonominės veiklos, demografinių rodiklių mažėjimo ir skubaus poreikio gauti prieigą prie žaliavų ir energijos išteklių, taip pat jų kainų stabilumo užtikrinimo bei atitinkamų pramonės šakų skatinimo problemomis,
H. whereas the EU and Japan are facing common challenges, such as the political and economic rise of China, economic slowdown in the aftermath of the global financial crisis, decreasing demographics, and a pressing need to access raw materials and energy sources, as well as ensuring price stability thereof, to boost their respective industries,
I. kadangi atvira ir sąžininga prekyba – tai veiksminga priemonė siekiant skatinti augimą ir didinti visuomenės gerovę pasinaudojant kiekvienos atitinkamos ekonomikos lyginamaisiais pranašumais ir galima sąveika, atsirandančia dėl didesnės ekonominės integracijos ir naujo indėlio į žiniomis grindžiamą ekonomiką,
I. whereas open and fair trade is a powerful tool to create more growth and societal well-being, building on the comparative advantages of each respective economy and potential synergies flowing from a greater economic integration and new inputs to a knowledge-driven economy,
J. kadangi ES ir Japonija apskritai prekėms taiko žemus tarifus ir daugiau negu du trečdalius Sąjungos eksporto į Japoniją ir daugiau negu trečdalį Japonijos eksporto į ES sudaro neapmuitinamos prekės,
J. whereas both the EU and Japan have generally low tariffs on goods with more than two thirds of the Union’s export value to Japan being duty-free and more than one third of Japan’s export value to the EU,
K. kadangi, nepaisant šių žemų tarifų, ES ir Japonijos dvišalės prekybos apimtis yra mažesnė negu didžioji dalis ES prekybos su kitais pagrindiniais prekybos partneriais, visų pirma dėl neigiamo poveikio, kurį daro Japonijos netarifinės kliūtys, apribojančios Europos įmonių galimybes patekti į rinką,
K. whereas despite these low tariffs, bilateral trade volumes between the EU and Japan lag behind the bulk of the EU's trade exchanges with its other main trading partners, mostly because of the negative effects of Japanese non-tariff barriers (NTBs) on market access opportunities for European businesses,
L. kadangi 2009 m. lapkričio mėn. įmonės „Copenhagen Economics“ pranešime apskaičiuota, kad su netarifinėmis kliūtimis susijusios prekybos išlaidos yra didesnės negu taikomų tarifų dydžiai ir kad daugiausia ekonominės naudos turbūt bus gaunama panaikinus minėtąsias netarifines kliūtis; kadangi tyrime apskaičiuota, kad, jeigu bus taikomi kiek galima mažesni tarifai ir kiek galima mažiau netarifinių priemonių, ES eksportas į Japoniją turbūt padidės 43 mlrd. eurų, o Japonijos eksportas į ES – 53 mlrd. eurų,
L. whereas the Copenhagen Economics study of November 2009 estimates that the trade costs associated with non-tariff barriers are higher than the existing tariff levels and that most of the potential economic gains reside in the removal of those NTBs; whereas the study estimates potential increases in EU exports to Japan of €43 billion and €53 for Japanese exports to the EU if tariffs and non-tariff measures are reduced to their fullest possible extent,
M. kadangi Komisija savo 2011 m. pranešime dėl kliūčių prekybai ir investicijoms nustatė tris svarbiausias sritis, dėl kurių ES išreiškia susirūpinimą turėdama mintyje netarifines kliūtis – prieigos prie viešųjų pirkimų kliūtis, nepakankamą tarptautinių standartų, taikomų medicinos prietaisams, pripažinimą ir palankesnių sąlygų sudarymą nacionaliniams lyderiams finansinių paslaugų srityje (pvz., pašto paslaugos),
M. whereas the Commission in its Trade and Investment Barriers Report 2011 has identified obstacles to access to public procurement, insufficient recognition of international standards with respect to medical devices, and preferential treatment for national champions in the financial services (e.g. postal service) as three major areas of EU concern with respect to Japan's NTBs,
N. kadangi laikoma, kad intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir įgyvendinimas Japonijoje yra aukšto lygio; kadangi Japonija ir ES siekia bendrų tikslų ir laikosi to paties požiūrio intelektinės nuosavybės teisių (išskyrus geografinę nuorodą) klausimais ir kadangi abi pasirašė kovos su klastojimu prekybos susitarimą (ACTA) ir įsipareigojo daugiašalėmis priemonėmis kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu,
N. whereas IPR protection and enforcement are judged to be of high quality in Japan; Japan and the EU share common objectives and approaches on matters related to IPR apart from on GIs, and have both committed to the plurilateral fight against counterfeiting and piracy as Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) signatories,
O. kadangi IRT pramonė – pridėtinę vertę turintis sektorius, skatinantis augimą tiek ES, tiek Japonijoje, ypač turint mintyje tolesnį pažangiųjų produktų ir paslaugų plėtojimą,
O. whereas the ICT industry is a high-added value sector and a source of growth in both the EU and in Japan, especially with respect to further development of smart products and services,
P. kadangi visose diskusijose dėl prekybos su Japonija turi būti keliami investicijų ir prekybos paslaugomis klausimai siekiant užtikrinti, kad rinkos atvėrimas neprieštarautų nei Europos, nei Japonijos viešųjų paslaugų ir kultūrinės įvairovės apsaugos taisyklėms,
P. whereas questions of investment and trade in services need to be raised in all trade discussions with Japan, ensuring that market opening does not compromise either European or Japanese rules on the protection of public services and cultural diversity,
2. pabrėžia, kad labai pritaria tam, jog būtų sudarytas ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimas, tačiau išreiškia nepasitenkinimą dėl to, jog per pastaruosius kelerius metus padaryta nežymi pažanga aukšto lygio darbo grupėje; mano, kad prieš pradedant derybas Japonija turi rimtai įsipareigoti pašalinti netarifines kliūtis ir suteikti prieigą prie Japonijos viešųjų pirkimų;
Underlines that it is strongly in favour of a free trade agreement between the EU and Japan but is not satisfied with the negligible progress in the High Level Group during the last few years; considers that Japan must make significant commitments on removing non-tariff barriers and obstacles to access to Japanese public procurement before negotiations are launched;
5. mano, kad vesdama prekybos derybas su Japonija Komisija turėtų sutelkti dėmesį į vieną iš prioritetų – kliūčių, kurios labiausiai trukdo Europos MVĮ patekti į rinką, šalinimą;
Considers that, in trade negotiations with Japan, the Commission should concentrate, as one of its priorities, on removing those barriers and obstacles that are of greatest hindrance to market access for European SMEs;
7. mano, kad Komisijos ambicingą tikslą, susijusį su ES ir Japonijos LPS ir ypač su siekiu didinti Europos verslo įmonių prieigą prie rinkos, reikėtų papildyti išsamiais tvaraus vystymosi įsipareigojimais, dėl kurių būtų bendrai susitarta;
Considers that the Commission's level of ambition in respect of the EU-Japan FTA, and especially increasing market access for European businesses, should be complemented by jointly agreed comprehensive sustainable development commitments;