natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reformos dokumentų rinkinys yra labai svarbus socialiniu požiūriu.
The reform package has an important social dimension.
Neoficialiame dokumente dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformos socialinio aspekto http://ec.europa.eu/fisheries/reform/index_en.htm. socialinis tvarumas įvardijamas kaip vienas pagrindinių BŽP tikslų.
As explained in more detail in the non‑paper on the social dimension of the common fisheries policy (CFP) reform http://ec.europa.eu/fisheries/reform/index_en.htm , social sustainability is one of the core CFP objectives.
BŽP reforma siekiama tokių vidutinės trukmės ir ilgalaikių socialinių tikslų: —
The reformed CFP aims at achieving the following mid‑and long-term social objectives: —
stabdyti užimtumo mažėjimą žuvininkystės (visų pirma žvejybos) sektoriuje;
reversing the decline in employment in the fisheries sector, particularly in the catching segment;
didinti žuvininkystės sektoriaus patrauklumą ir pasiekti, kad jame būtų kuriamos aukštos kokybės darbo vietos;
increasing the attractiveness of the fisheries sector and turning it into a source of high quality jobs;
užtikrinti pakrančių bendruomenių perspektyvumą skatinant ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą;
ensuring the viability of coastal communities by promoting growth and jobs;
sudaryti geresnes sąlygas pereiti prie tausios žvejybos ir taip atkurti žuvų išteklius;
facilitating the transition to a sustainable fishing, thus allowing for the rebuilding of fishing stocks;
išnaudoti Europos akvakultūros galimybes plėstis ir kurti naujas darbo vietas gėlųjų vandenų ir jūrų akvakultūros sektoriuose.
unlocking the potential of European aquaculture to expand and create new jobs in inland as well as in marine aquaculture.
Siekti šių tikslų turėtų padėti visos naujosios BŽP priemonės, tačiau pagrindinė naujosios BŽP priemonė – naujasis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
All tools of the new CFP would need to contribute to achieving these objectives; however the main instrument of the new CFP in this respect is the new European Maritime and Fisheries Fund (EMFF).
Palyginti su Europos žuvininkystės fondu (EŽF), įsteigiant EJRŽF iš esmės keičiamas požiūris į viešąjį žuvininkystės sektoriaus finansavimą, nes daugiausia dėmesio skiriama bendriems veiksmams ir pakrančių rajonų perspektyvumui, o ne laivynų subsidijoms, iš kurių daugiausia naudos turi laivų savininkai.
Compared to the European Fisheries Fund (EFF), the EMFF brings about a fundamental change of approach to public funding to the fisheries sector through a focus on collective actions and on the viability of coastal areas rather than fleet subsidies benefitting mostly vessel owners.
Todėl EJRŽF siūlo panaikinti daugelį dabartinių laivynams skirtų priemonių ir atitinkamą lėšų dalį skirti perspektyviai bei tausiai žvejybai ir akvakultūrai užtikrinti, taip pat nuo žvejybos priklausomų rajonų plėtrai skatinti.
Thus, the EMFF proposes to eliminate most of the current fleet measures and instead use this part of the funding for achieving viable and sustainable fisheries and aquaculture and for the development of areas depending on fishing.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-001755/2012
Question for written answer E-001755/2012
Pino Arlacchi (S&D) , Guido Milana (S&D) , Silvia Costa (S&D) , Mitro Repo (S&D) , Catherine Bearder (ALDE) , Vasilica Viorica Dăncilă (S&D) , Ivo Vajgl (ALDE) , Rolandas Paksas (EFD) , Nikolaos Salavrakos (EFD) ir Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D)
Pino Arlacchi (S&D) , Guido Milana (S&D) , Silvia Costa (S&D) , Mitro Repo (S&D) , Catherine Bearder (ALDE) , Vasilica Viorica Dăncilă (S&D) , Ivo Vajgl (ALDE) , Rolandas Paksas (EFD) , Nikolaos Salavrakos (EFD) and Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D)
Tema: ES bendros žuvininkystės politikos reforma
Subject: Reform of the EU common fisheries policy
Remiantis naujausia Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos ataskaita, pasaulio žvejybos laivynas šiuo metu yra 2,5 karto didesnis, nei reikia.
According to the latest report of the UN body the Food and Agriculture Organisation, the global fishing fleet is currently 2.5 times larger than needed.
Didelę dalį šių perteklinių pajėgumų paskatino vyriausybių subsidijos, ypač Europoje ir Azijoje.
Much of this overcapacity has been driven by government subsidies, particularly in Europe and Asia.
Be to, daugelis žvejybos metodų nėra tvarūs ir kitais atžvilgiais.
On top of the overcapacity, many fishing methods are unsustainable from other points of view.
Šie metodai daro labai svarbų neigiamą poveikį jūrų ekosistemų veikimui.
These methods have a major negative impact on the basic functioning of marine ecosystems.
Dėl dešimtmečius pasaulyje nekontroliuojamos žvejybos, kuria užsiimti skatina gobšumas, korupcija, netinkamas valdymas ir visuomenės abejingumas, žuvų ištekliai visuose vandenynuose laipsniškai nyksta.
The result of decades of unchecked global fishing impelled by greed, corruption, mismanagement and public indifference is the progressive collapse of fish stocks in all oceans.
Beveik 80 proc. pasaulio žuvų išteklių yra pereikvojami arba laipsniškai nyksta.
Almost 80 % of the world’s fisheries are overexploited, depleted, or in a state of collapse.
Pasaulio mastu jau išnyko apie 90 proc. didelių plėšrūnių žuvų.
Worldwide, about 90 % of the stock of large predator fish has already disappeared.
Atsižvelgiant į Komisijos vykdomą ES bendros žuvininkystės politikos reformą kyla šie klausimai: 1.
Given the Commission’s reform of the EU’s common fisheries policy: 1.
Ar Komisija ketina siūlyti naujų priemonių, kuriomis būtų siekiama laipsniškai atkurti žuvų išteklius? 2.
Is the Commission planning new measures for a gradual recovery of fish stocks? 2.
Ar ji deramai atsižvelgia į Viduržemio jūros biologinę įvairovę ir daugiarūšį Viduržemio jūros žuvininkystės pobūdį? 3.
Is it taking due account of biodiversity in the Mediterranean and the multi-species nature of its fishery? 3.
Kokių veiksmų Komisija imsis siekdama užtikrinti, kad rengiant naujus žvejybos susitarimus su trečiosiomis šalimis būtų nustatyti atitinkami kriterijai, kad būtų galima užtikrinti tvaresnį išteklių naudojimą?
What steps will the Commission take to ensure that when drawing up new fisheries agreements with third countries, suitable parameters are set to ensure a more sustainable use of resources?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002039/2012
Question for written answer E-002039/2012
Tema: Vairuotojų pažymėjimai
Subject: Driving licences
Jei taip, iki kada?
If so, by when?
Ar Komisija jau pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Lietuvą, jei Lietuva neperkėlė šios direktyvos laiku?
Has the Commission already launched infringement proceedings against Lithuania, because Lithuania failed to transpose this directive on time?
Ar tarybinio pavyzdžio ir LT1 pavyzdžio vairuotojo pažymėjimai yra Europos Sąjungos negaliojančių vairuotojo pažymėjimų kataloge?
Are the Soviet- and LT1-format driving licences listed in the European Union’s catalogue of invalid driving licences?
Iki kada šio pavyzdžio pažymėjimai turi būti pakeisti?
By what date should these licence formats be changed?
Iki kada jie galios?
Until when are they valid?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002048/2012
Question for written answer E-002048/2012
Komisijai (Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei)
to the Commission (Vice-President/High Representative)
Sonia Alfano (ALDE) , Leonidas Donskis (ALDE) , Liisa Jaakonsaari (S&D) , Bart Staes (Verts/ALE) , Andrzej Grzyb (PPE) , Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz (PPE) , Piotr Borys (PPE) , Paul Murphy (GUE/NGL) , Nicole Kiil-Nielsen (Verts/ALE) , Keith Taylor (Verts/ALE) , Norica Nicolai (ALDE) ir Marek Henryk Migalski (ECR)
Sonia Alfano (ALDE) , Leonidas Donskis (ALDE) , Liisa Jaakonsaari (S&D) , Bart Staes (Verts/ALE) , Andrzej Grzyb (PPE) , Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz (PPE) , Piotr Borys (PPE) , Paul Murphy (GUE/NGL) , Nicole Kiil-Nielsen (Verts/ALE) , Keith Taylor (Verts/ALE) , Norica Nicolai (ALDE) and Marek Henryk Migalski (ECR)
Tema: VP/HR - Besitęsiančios politinės opozicijos ir žiniasklaidos represijos Kazachstane
Subject: VP/HR — Continuing repression of political opposition and media in Kazakhstan
Be to, V. Kozlovo namuose buvo atlikta krata.
In addition, Mr Kozlov’s house was searched.
Tą pačią dieną buvo suimti kiti penki politinės opozicijos veikėjai – Mikhail Sizlov, Zhanbolat Mamay, Gulzhan Lepesova, Askar Tokmurzin, Serik Sapargali ir Vadim Kuramshin, o jų namuose taip pat atlikta krata.
The same day, five other political opponents, Mikhail Sizlov, Zhanbolat Mamay, Gulzhan Lepesova, Askar Tokmurzin, Serik Sapargali and Vadim Kuramshin were also arrested and had their houses searched.
Dar penkiolika žmonių buvo „įkalinti“ partijos „Alga!“ biuruose.
Fifteen other people have been isolated in the offices of the ‘Alga!’ party.
Galiausiai laikraščio „Vzglyad“ vyriausiajam redaktoriui Igoriui Vinyavskiui pagal Kazachstano baudžiamąjį kodeksą buvo pateikti kaltinimai dėl raginimo „imtis smurtinių konstitucinės santvarkos nuvertimo ar pakeitimo veiksmų arba prievartinių Kazachstano Respublikos teritorijos vientisumo pažeidimo veiksmų“.
Finally, the editor-in-chief of ‘Vzglyad’ newspaper, Igor Vinyavsky, was charged under the Kazakhstan Criminal Code with the offence of calling ‘for violent overthrow or change of the constitutional order or forcible violation of the unity of the territory of the Republic of Kazakhstan’.
Ar Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja gali nurodyti, ar ji ėmėsi veiksmų šiam klausimui aptarti su atitinkamomis Kazachstano institucijomis?
Can the Vice-President/High Representative indicate whether or not she has taken steps to discuss this issue with her Kazakh counterparts?
Tarptautiniai rinkimų stebėtojai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) paskelbė, kad Kazachstano parlamento rinkimai vyko nesilaikant pagrindinių demokratijos principų.
International election monitors and the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) have declared that Kazakhstan’s parliamentary elections failed to meet basic democratic principles.
Atsižvelgiant į tai, kokių priemonių Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ketina imtis Kazachstano politinės opozicijos padėčiai stebėti?
In light of this, what steps is the Vice-President/High Representative taking to monitor the situation regarding political opposition in Kazakhstan?
Ar Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ketina įsikišti reaguodama į įvykius Kazachstane ir ryžtingai išreikšti ES prieštaravimą piliečių pagrindinių teisių, kaip antai žodžio ir saviraiškos laisvės, taikių susirinkimų laisvės ir asociacijų laisvės, pažeidimams?
Does the Vice-President/High Representative intend to intervene in response to the events in Kazakhstan and express the EU’s resolute opposition to the violation of citizens’ fundamental rights such as freedom of speech and expression, freedom of peaceful assembly and freedom of association?
Ar Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja gali tiksliai apibūdinti naujojo Kazachstano ir Europos Komisijos susitarimo dėl glaudesnės partnerystės ir bendradarbiavimo, sudaryto prieš septynis mėnesius, per dvyliktąją Europos Sąjungos ir Kazachstano bendradarbiavimo komiteto sesiją, padėtį?
Can the Vice-President/High Representative accurately describe the state of play regarding the new agreement on enhanced partnership and cooperation between Kazakhstan and the European Commission launched seven months ago during the twelfth session of the European Union — Kazakhstan Cooperation Committee?
Turint omenyje dabartinę padėtį, ar Europos Sąjunga vis dar pritaria tam, kad Kazachstanas prisijungtų prie PPO kuo anksčiau?
Given the current situation, does the European Union still support Kazakhstan’s early accession to the WTO?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002152/2012
Question for written answer E-002152/2012
Tema: Dėl išmetamo CO 2 kiekio
Subject: CO 2 emissions
2010 m. valstybės narės sudarė programą, kaip Europa turėtų išbristi iš krizės ir susistiprėti.
In 2010, Member States established a programme for Europe to find a way out of the crisis and become stronger.
Susitarta, kad pagal šią ilgalaikę viziją iki 2020 m. išmetamo CO 2 kiekis bus sumažintas 20 proc.
They agreed that, under this long-term vision, CO 2 emissions would be reduced by 20 % by 2020.
Sveikintina, kad EK žengia toliau ir Komunikate „ Galimybių sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau nei 20 % analizė ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos vertinimas “ skatina valstybes nares siekti dar didesnio išmetamo CO 2 kiekio sumažinimo.
The fact that the Commission is going further and, in its communication entitled ‘Analysis of options to move beyond 20 % greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’, is encouraging Member States to seek an even greater reduction in CO 2 emissions is to be welcomed.
Tačiau iš naujausios EK pažangos ataskaitos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus matyti, kad didelė dalis valstybių pasyviai dirba šioje srityje, o pati EK pripažįsta, kad priemonės bendram ES tikslui iki 2020 m. pasiekti yra nepakankamos.
However, from the latest Commission progress report on achieving the Europe 2020 targets it can be seen that many Member States are taking a passive approach in this area, and the Commission recognises that measures to achieve the collective EU target by 2020 are insufficient.
Ataskaitoje nepateikiama informacija apie konkrečią valstybių narių pažangą mažinant išmetamo CO 2 kiekį.
The report does not provide information on the specific progress made by Member States to reduce CO 2 emissions.
Europos Komisija, pristatydama 2012 m. metinę augimo apžvalgą, artimiausiems metams nustatė išimtinai ekonominius Sąjungos prioritetus.
In its Annual Growth Survey 2012, the Commission set out the EU’s economic priorities for 2012.
Jie susiję su makroekonominiu stabilumu, fiskaline drausme, struktūrinėmis reformomis, augimą skatinančiomis priemonėmis, užimtumu ir kt.
They concern macroeconomic stability, fiscal discipline, structural reforms, measures to boost growth and employment, etc.
EK neišskyrė veiksmų klimato srityje ir energetikos politikoje būtinumo nei dėl jų svarbos ekologiniams valstybių įsipareigojimams, nei kaip priemonės ekonominiam augimui skatinti.
The Commission did not highlight the need for action on the climate and in energy policy, either in terms of their importance for the Member States’ environmental obligations or as measures for boosting economic growth.
Ar EK nemano, kad, akcentuodama tik ekonominius ir fiskalinius uždavinius, ji į antrą planą nustumia ES valstybių klimato kaitos planų įgyvendinimą? —
Does the Commission feel that, by only emphasising economic and fiscal challenges, it is relegating the climate change plans of EU Member States to a place of secondary importance? —
Kokių priemonių EK numato imtis, kad šiais metais ES valstybės narės sumažintų išmetamo CO 2 kiekį? —
What steps does the Commission plan to take to ensure that EU Member States reduce CO 2 emissions this year? —
Kaip pažangos nedarančios valstybės narės bus skatinamos sumažinti išmetamo CO 2 kiekį?
How will Member States that are making no progress be encouraged to reduce CO 2 emissions?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002560/2012
Question for written answer E-002560/2012
(2012 m. kovo 6 d.)
(6 March 2012)
Tema: Draudenių ežero ekologinės būklės gerinimas
Subject: Improvement of the ecological status of Draudeniai lake
Lietuvos Tauragės rajono savivaldybės administracija įgyvendina projektą „Draudenių ežero ekologinės būklės gerinimas“, kurio finansavimo ir administravimo sutartis pasirašyta 2011 m. gegužės 30 d.
The administration of Tauragė district municipality is implementing a project for improvement of the ecological status of Draudeniai lake, the financing and administration contract of which was signed on 30 May 2011.
Supaprastintas atviras Draudenių ežero valymo darbų konkursas (toliau – Pirkimas) buvo paskelbtas 2011 m. liepos 15 d., 2011 m. rugpjūčio 1 d. atplėšti vokai su pasiūlymais, 2011 m. rugpjūčio 22 d. pateikta keletas pasiūlymų.
A simplified open invitation to tender for Draudeniai lake cleaning works (hereinafter: tender) was announced on 15 July 2011, tenders were opened on 1 August 2011, and several proposals were offered on 22 August 2011.
Iki šiol dar nėra pasirašyta Draudenių ežero valymo darbų sutartis, kadangi šio ežero valymo darbų pirkimo procedūros sustabdytos.
A contract for Draudeniai lake cleaning works has yet to be signed because the lake cleaning works tender procedures have been suspended.
Viešųjų pirkimų tarnyba atlieka supaprastinto atviro konkurso „Draudenių ežero valymo darbai“ įvertinimą.
The Public Procurement Office is carrying out an evaluation of the simplified open tender regarding Draudeniai lake cleaning works.
Ar Komisija gali nurodyti, kada ji planuoja pateikti nuomonę dėl minėtojo Pirkimo?
Can the Commission indicate when it plans to present an opinion on the abovementioned tender?
Ar Komisija yra nustačiusi specialias taisykles, per kiek laiko ji turi pateikti nuomonę, kad būtų išvengta nereikalingo darbų sustabdymo ir užtikrintas projekto įgyvendinimas numatytu laiku?
Has the Commission set out special rules on the time it has to present an opinion in order to avoid the unnecessary suspension of works and ensure the implementation of the project within the envisaged timeframe?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002561/2012
Question for written answer E-002561/2012
Tema: ES finansavimas renginiams ir programoms, susijusiems su pagyvenusių žmonių aktyvinimo ir jaunimo solidarumo metais (2012 m.)
Subject: EU financing for events and programmes related to the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations (2012)
2012 m. yra paskelbti pagyvenusių žmonių aktyvinimo ir jaunimo solidarumo metais.
2012 has been declared the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations.
Įvairios organizacijos iš Lietuvos domisi galimybėmis organizuoti renginius, konferencijas ir užsiimti kita su šių metų tema susijusia veikla, kuria skatinama geresnė vyresnio amžiaus žmonių integracija į visuomenę.
Various organisations from Lithuania are interested in opportunities to organise events, conferences and undertake other activities linked to this year’s theme, which encourages better integration of the elderly into society.
Norėjau sužinoti, ar yra numatyta galimybė tokiems projektams skirti finansavimą iš ES fondų ar kitų ES finansavimo šalinių?
I want to ask the Commission if provisions have been made to allocate financing for such projects from EU funds or other EU sources of financing?
Jei taip, prašyčiau nurodyti galimus finansavimo šaltinius.
If so, can it indicate possible sources of financing?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002562/2012
Question for written answer E-002562/2012
Tema: Dėl Europos jūrų transporto erdvės Baltijos jūros regione
Subject: A European maritime transport space in the Baltic Sea Region
Jūrų transporto sektorius labai prisideda prie Baltijos jūros regiono klestėjimo.
The maritime transport sector makes a significant contribution to the prosperity of the Baltic Sea Region.
Panaikinus arba supaprastinus administracines Europos Sąjungos vidaus jūrų transporto procedūras, jūrų transportas taptų patrauklesnis, veiksmingesnis ir konkurencingesnis.
Eliminating or simplifying administrative procedures in intra-EU maritime transport would make maritime transport more attractive, more efficient and more competitive.
Kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių turi būti didinamas bendras ES vidaus jūrų transporto veiksmingumas.
Creating a European maritime transport space without barriers should boost the overall effectiveness of intra-EU maritime transport.
Šiuo tikslu turėtų būti siekiama šalinti pagrindines administracines kliūtis, trikdančias laivybos plėtrą.
The aim should be to remove major administrative obstacles to the development of shipping.
Pagal vieną iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos antrojo ramsčio projektų Baltijos jūros regione numatyta įgyvendinti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių.
According to one of the main projects of the second pillar of the strategy for the Baltic Sea Region, provision is made for the implementation in the Baltic Sea Region of a European maritime transport space without barriers.
Ar Komisija galėtų pateikti informacijos apie tai, kokių priemonių imtasi siekiant mažinti administracinę naštą, su kuria susiduria laivybos bendrovės?
Can the Commission provide information about the measures being taken to reduce the administrative burden faced by shipping companies?
Ar, siekiant supaprastinti administracinius formalumus, pradėtos tirti esamos teisinės ir administracinės kliūtys?
Has it begun to examine existing legal and administrative obstacles in order to simplify administrative formalities?
Ar atliekami reguliavimo ir administracinės sistemos pakeitimai?
Are amendments being made to the regulatory and administrative framework?
Kokio dydžio finansavimas reikalingas ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What amount of funding is required and how much funds are currently allocated to implement this project?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002563/2012
Question for written answer E-002563/2012
Tema: ES ir Rusijos pasienio padėtis
Subject: The EU-Russia border situation
Europos Sąjunga ir Rusija – svarbios prekybos partnerės.
The European Union and Russia are important trade partners.
Rusija yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė.
Russia is the EU’s third largest trade partner.
Užtikrinant sklandžią ir saugią tarpusavio prekybą svarbų vaidmenį atlieka muitinės.
Customs play an important role in ensuring smooth and safe mutual trade.
Tiek ES, tiek Rusijai itin svarbus šios srities bendradarbiavimas.
Cooperation in this area is especially important, both for the EU and Russia.
Būtina stiprinti tolesnį bendradarbiavimą bei infrastruktūros gerinimą pasienio postuose.
There is a need to strengthen cooperation further and to improve infrastructure at border points.
Remiantis Baltijos jūros regiono strategijos antrojo ramsčio pirmąja prioritetine sritimi, pagrindinis siekis yra pašalinti vidaus rinkos kliūtis, pagerinti bendradarbiavimą muitų ir mokesčių srityje.
According to the first priority area of the second pillar of the strategy for the Baltic Sea Region, the main aim is to remove internal market obstacles and improve cooperation in the area of customs and taxation.
Ar Komisija gali informuoti, koks progresas pasiektas Rusijai įgyvendinant teisėkūros, administracines ir procedūrines priemones, gerinančias padėtį pasienyje?
Can the Commission say what progress Russia has made in implementing the legislative, administrative and procedural measures that will improve the situation on the border?
Kokie veiksmai atlikti įgyvendinant ir plėtojant sienų kirtimo vietų ir muitinių infrastruktūrą?
What actions have been carried out to establish and develop border crossing points and customs infrastructure?
Kokių rezultatų pasiekta įgyvendinant ES ir Rusijos bandomąjį informacijos mainų projektą?
What results have been achieved in implementing a pilot project on EU-Russia information exchanges?
Kokiomis priemonėmis gerinamos ES ir Rusijos sienų kontrolės procedūros?
What measures are being taken to improve EU-Russia border control procedures?
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-002564/2012
Question for written answer E-002564/2012
Tema: Dėl Baltijos jūros regiono darbo rinkos
Subject: The Baltic Sea Region labour market
Atsižvelgiant į šiuo metu sulėtėjusį ekonomikos augimą ir išaugusį nedarbo lygį labai svarbu daugiau dėmesio skirti aktyviai darbo rinkos politikai ir kintantiems darbo rinkos poreikiams.
Given the current slowdown in economic growth and the increased unemployment rate, it is very important to pay more attention to active labour market policy and changing labour market needs.
Dėl demografinių pokyčių ir migracijos procesų darbo rinka Baltijos jūros regione susitraukė.
The labour market in the Baltic Sea Region has shrunk due to demographic changes and migration processes.