natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jei valstybė narė nutaria lengvesnes kaip 12 tonų transporto priemones naudotojo mokesčiais apmokestinti anksčiau nei 2012 m., ji gali tai daryti laikydamasi direktyvos nuostatų, ypač II priede nustatytų naudotojo mokesčių maksimalių sumų.
If a Member State chooses to apply user charges to vehicles below the 12 tonnes weight limit before 2012, it may do so subject to applying the provisions of the directive, in particular the maximum amounts of user charges set out in Annex II.
Direktyvoje valstybėms narėms taip pat leista skirtingus naudotojo mokesčių tarifus nustatyti pagal išmetamų teršalų kiekio EURO klases, tačiau to daryti jos neįpareigotos.
The directive also allows Member States to vary user charge rates according to Euro emission classes, but this is not obligatory.
Rinkliavas arba naudotojo mokesčius, taip pat naudojimo mokesčius už kitokias transporto priemones, pavyzdžiui, lengvąsias krovinines transporto priemones, autobusus ir keleivinius automobilius, valstybės narės gali nustatyti remdamosi nacionaliniais teisės aktais ir užtikrinusios, kad laikomasi Sutartyje nustatytų nediskriminavimo ir proporcingumo principų.
Member States are free to apply tolls or user charges, as well as circulation taxes, to other vehicles, such as light goods vehicles, buses and passenger cars, under national legislation and provided that the Treaty principles of non-discrimination and proportionality are respected.
Direktyva, kuria daromi pakeitimai, turėjo būti perkelta į nacionalinę teisę iki 2008 m. birželio 10 d.
The transposition of the amending directive into national legislation had to take place by 10 June 2008.
Lietuva pranešė, kad direktyva į nacionalinę teisę perkelta.
Lithuania has notified transposition of the directive.
Dabar vertinama visų valstybių narių direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktis Eurovinjetės direktyvai su pakeitimais, padarytais 2006 m.
The process of assessing compliance of national transposition measures with the ‘Eurovignette’ Directive as amended in 2006, in respect of all Member States, is ongoing.
Skundus dėl Bendrijos kelių transporto teisės aktų taikymo nagrinėja Energetikos ir transporto generalinis direktoratas bendradarbiaudamas su kompetentingomis Komisijos tarnybomis.
Complaints concerning the application of Community law in the field of road transport are dealt with by the Directorate-General for Energy and Transport in cooperation with other competent services of the Commission.
Skundai svarstomi pagal jų faktinį turinį, nesvarbu, kas juos pateikė – privatusis ar viešasis subjektas.
Complaints are assessed on their merits, regardless of the source, whether public or private, they originate from.
Nustačiusi, kad valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimų pagal Eurovinjetės direktyvą, Komisija gali nuspręsti pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal Sutarties 226 straipsnį.
Should the Commission establish that a Member State does not comply with its obligations under the ‘Eurovignette’ Directive, it may decide to open an infringement procedure under Article 226 of the Treaty.
228 straipsnyje numatyta sankcijų sistema taikoma, jei valstybė narė nesilaiko sprendimo, kurį Teisingumo Tesimas priėmė nustatęs, kad ta valstybė narė neįvykdė savo pareigų pagal Sutartį.
Article 228 provides for a system of penalties in case a Member State fails to comply with a judgment of the Court of Justice finding that it has failed to respect its obligations under the Treaty.
Kiek tyrimams ir pažeidimų nagrinėjimo procedūroms reikia laiko, priklauso nuo kiekvieno nagrinėjamo atvejo.
The time needed to carry out investigations and infringement procedures depends on the individual case at hand.
KLAUSIMAS RAŠTU P-5255/09
WRITTEN QUESTION P-5255/09
pateikė Vilija Blinkevičiūtė (S-D)
by Vilija Blinkevičiūtė (S-D)
(2009 m. spalio 21 d.)
(21 October 2009)
Tema: Dėl darbo vietų išsaugojimo ir naujų darbo vietų kūrimo
Subject: Safeguarding employment and creating new jobs
Europos Bendrijų statistikos biuro (Eurostat) duomenimis, pastaraisiais metais itin padidėjo nedarbo lygis daugelyje Europos Sąjungos šalių.
According to Eurostat figures, unemployment in many EU countries has substantially increased over recent years.
Ypač jis išaugo Lietuvoje.
This is particularly true of Lithuania.
Prognozuojama, jog nedarbas augs ir 2010 metais, kai kuriose šalyse, kaip antai Lietuvoje, jis priartės prie 20 procentų.
It is forecast that unemployment will continue to grow in 2010 and will approach 20 % in certain countries, including Lithuania.
Kokių konkrečių priemonių ketina imtis Europos Komisija, siekdama sudaryti sąlygas išlaikyti esamas darbo vietas ir kurti naujas, taip apsaugodama labiausiai socialiai pažeidžiamus žmones valstybėse narėse?
What specific measures does the Commission intend to take to maintain existing jobs and create new ones in order to protect in particular the socially disadvantaged in the Member States?
(2009 m. lapkričio 17 d.)
(17 November 2009)
Europos Sąjunga, skubiai reaguodama į krizę 2008 m. pabaigoje, priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą, kuriame nustatytos visų valstybių narių koordinuotų veiksmų gairės.
The European Union reacted swiftly to the crisis in late 2008 by adopting the European Economic Recovery Plan, which lays down the guidelines for coordinated action across the Member States.
Tačiau, nepaisant ekonominės veiklos stabilizacijos požymių, padėtis darbo rinkoje toliau blogėja, nes per vėlai atsižvelgta į ekonominio ciklo raidą.
However, despite signs of stabilisation of economic activity, the labour markets are still deteriorating, owing to employment’s time-lag in responding to business-cycle developments.
Todėl būtina imtis veiksmų.
Action is therefore needed.
Nuo praėjusio pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo Komisija drauge su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais ieško geriausių būdų spręsti dėl krizės paaštrėjusią užimtumo problemą.
Since the last Spring European Council, the Commission has been working with the Member States and the social partners on the best ways of tackling the impact of the crisis on jobs.
Todėl Komisija priėmė komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“ COM(2009) 257 galutinis, 2009 m. birželio 3 d. , kuriame nurodyti trys pagrindiniai valstybių narių sutarti prioritetai: —
This has led to the Commission communication ‘A Shared Commitment for Employment’ COM(2009)257 final of 3 June 2009. , which sets out the following three key priorities, agreed with the Member States: —
išlaikyti esamą užimtumo lygį, kurti darbo vietas ir skatinti judumą;
maintaining employment, creating jobs and promoting mobility;
gerinti įgūdžius ir tenkinti darbo rinkos reikmes;
upgrading skills and matching labour market needs;
teikti daugiau galimybių įsidarbinti.
increasing access to employment.
Kiekvienam prioritetui siūlomos tam tikros praktinės priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti kuo didesnę papildomą ES veiksmų naudą.
Each priority is supported by a number of practical measures to maximise the added value of the EU’s action.
Štai priemonės, kurias galima priderinti prie kiekvienos valstybės narės kintančių darbo rinkos sąlygų ir biudžeto: —
The measures, which can be tailored to changing labour-market and budget situations in the Member States, include: —
labiau pasinaudoti sutrumpinto darbo laiko galimybėmis ir geriau planuoti ir valdyti restruktūrizavimą naudojantis sektorių socialine partneryste pagal pirmąjį prioritetą;
better use of short-time working arrangements and better anticipation and management of restructuring via sectoral social partnerships, under the first priority;
gerinti valstybių narių gebėjimą planuoti ir prognozuoti ateities įgūdžių poreikius ir užtikrinti geresnę labiausiai krizės paveiktų sektorių ir pramonės šakų įgūdžių paklausos ir pasiūlos atitiktį pagal antrąjį prioritetą;
strengthening the Member States' capacity to anticipate and forecast future skill needs and match demand for skills and supply more closely in the sectors and industries most affected by the crisis, under the second priority;
gerinti aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir veiksmingumą, didžiausią dėmesį kreipiant į ilgalaikius bedarbius ir nekvalifikuotus darbuotojus, ir skatinti žmones steigti įmones ar dirbti savarankiškai, inter alia, siūlant naują priemonę – labai mažas paskolas pagal trečiąjį prioritetą.
strengthening the provisions and effectiveness of active labour-market policies with the focus on the long-term unemployed and low-skilled labour, and providing incentives to establish businesses or become self-employed, inter alia through a new micro-credit facility, under the third priority.
Atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio mėn. priimtą Europos ekonomikos atkūrimo planą, Komisija išreiškė ketinimą peržiūrėti Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas, siekdama sumažinti krizės poveikį žmonėms.
In the context of the European Economic Recovery Plan, adopted in November 2008, the Commission expressed its willingness to revise both the European Social Fund (ESF) and the European Globalisation adjustment Fund (EGF) in order to alleviate the effects of the crisis on people.
Siekiant gerinti ESF veiksmingumą Europos Sąjungoje buvo įgyvendinti šie svarbiausi teisės aktų ir administraciniai pakeitimai: —
To step up the ESF’s effectiveness, the EU has made the following major legislative and administrative changes: —
kadangi programavimas yra lankstus, valstybės narės paragintos naudotis ESF veiksmų programų (VP) lankstumu ir skirti finansavimą kovos su krize priemonėms.
in terms of programming flexibility, the Member States have been encouraged to use the built-in flexibility of the ESF operational programmes (OP) to channel funding into anti-crisis measures.
Jei šio lankstumo nepakanka, valstybėms narėms pasiūlyta veiksmų programas iš dalies pakeisti ir pritaikyti kovai su krize.
Where such flexibility was insufficient, the Member States were offered the possibility of amending their OPs to tailor them to the crisis.
Komisijoje nustatyta pagreitinta sprendimų priėmimo procedūra;
Faster procedures have been put in place within the Commission for the adoption of decisions;
be to, Komisija paragino valstybes nares paspartinti išmokų mokėjimą ir mažinti įvairias kliūtis nacionalinėse finansavimo sistemose, kad ESF išmokos valstybėms narėms būtų kuo greičiau paskirstytos ESF programų dalyviams.
the Commission has also called on the Member States to speed up spending and reduce bottlenecks in national funding systems to enable ESF payments to national treasury accounts to be disbursed quickly to beneficiaries.
Valstybės narės taip pat paskatintos visapusiškai pasinaudoti galimybėmis gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolas, kurios papildytų ESF išmokas ir padėtų įgyvendinti greito ekonomikos atkūrimo priemones;
The Member States have also been encouraged to take full advantage of European Investment Bank (EIB) loans to increase ESF spending on their rapid recovery measures;
ESF reglamentas buvo iš dalies pakeistas, siekiant sudaryti galimybes tikslingiau naudoti vienodo dydžio mokėjimus, ypač jei veikla ir projektai labai maži, be to, nuo šiol galima skirti ne didesnes nei 50 000 EUR vienkartines išmokas ir iš esmės sumažinti administracinę naštą;
the ESF Regulation was amended to extend the option of flat-rate payments, in particular for very small projects or activities, and lump-sum payments of up to EUR 50 000 can now be made too, so reducing the administrative burden substantially;
EGF iš esmės patobulintas taip: —
This improvement of the EGF mainly consists of: —
laikinai (iki 2011 m. pabaigos) išplėsta EGF veiklos sritis, siekiant remti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės iš darbo atleistus darbuotojus, be to, tuo pačiu laikotarpiu bendro finansavimo norma padidinta nuo 50 % iki 65 %;
the temporary broadening of the scope of the EGF to support workers made redundant as a result of the global financial and economic crisis (until the end of 2011), together with the increase of the co-financing rate from 50 % to 65 % during the same period;
atlikti ilgalaikiai daliniai pakeitimai, kuriais nustatoma, kad nuo 1 000 iki 500 sumažinama atleistų darbuotojų skaičiaus riba, nuo 12 iki 24 mėnesių pailgintas EGF paramos įgyvendinimo laikotarpis, Europos Komisijai suteikta daugiau galių koordinuoti iš techninės pagalbos biudžeto finansuojamą veiklą, kaip antai dalijimąsi gerąja patirtimi.
the permanent amendments providing for a reduction of the trigger number of redundancies from 1 000 to 500; the extension of the time period for implementation of the EGF support from 12 to 24 months; and enabling the Commission to undertake more coordinating activities funded by a technical assistance budget (e.g. exchange of best practices).
Kaip nurodyta naujoje Komisijos pirmininko politinėje strategijoje, kova su nedarbu ir toliau lieka Komisijos prioritetu.
Fighting unemployment will remain a priority for the Commission in coming years, as the recent political guidelines of the President have shown.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-010109/2010
Question for written answer P-010109/2010
(2010 m. lapkričio 29 d.)
(29 November 2010)
Tema: Atsinaujinančių energijos šaltinių projektų finansavimo iš ES lėšų problemos Lietuvoje
Subject: Problems concerning EU funding of projects related to renewable energy sources in Lithuania
2009 m. į Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 m. programą buvo įtraukta nauja remiama veikla – elektros energijos gamyba vėjo, saulės, vandens ir kitose atsinaujinančius energijos išteklius naudojančiose elektrinėse, esančiose kaimo vietovėse.
In 2009, a new activity to be financed was added to the Lithuanian Rural Development Programme for 2007‑13 — electricity production in power plants located in rural areas and using wind, solar and water energy in addition to other renewable energy sources.
Buvo pateiktos 178 paraiškos siekiant įgyvendinti projektus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energetinių šaltinių srityje.
178 applications were submitted for the implementation of projects related to electricity production from renewable energy sources.
Pareiškėjai patyrė didelių nuostolių įsigydami sklypus, ruošdami techninius projektus ir verslo planus.
The applicants, who had purchased plots and drawn up technical and business plans, have suffered heavy losses.
Strategijoje taip pat užtikrinama teisė kiekvienam potencialiam investuotojui dalyvauti su atsinaujinančiais energijos ištekliais susijusioje veikloje laikantis skaidrių, paprastų, nediskriminuojamųjų ir viešos atrankos procedūrų.
The strategy also guarantees the right of all potential investors to participate in activities related to renewable energy sources in accordance with transparent, simple, non-discriminatory and public selection procedures.
Europos Sąjunga yra priėmusi teisiškai galiojančius įsipareigojimus tiek atskiroms valstybėms narėms, tiek ES mastu įgyvendinti tikslus „20-20-20“.
The European Union has made binding commitments regarding the implementation of the ‘20‑20‑20’ objectives at the Member State level, but also at the EU level.
Ar Komisija nemano, kad susiklosčiusi situacija iš esmės užkerta kelią atsinaujinančios elektros energijos gamybai Lietuvoje vystyti ir tuo pat metu prieštarauja ES priimtiems teisės aktams, skatinantiems atsinaujinančių energijos gamybos šaltinių plėtrą?
Does the Commission not agree that the situation in question is hampering the development of electricity generation from renewable energy sources in Lithuania and also runs counter to the legal acts adopted by the Union to promote the development of renewable energy sources?
Šios priemonės turi būti išsamiai apibūdintos nacionaliniuose atsinaujinančios energijos veiksmų planuose, kuriuos kiekviena valstybė narė turėjo pateikti Komisijai iki 2010 m. birželio 30 d.
These measures shall be described in detail in the National Renewable Energy Action Plans (NREAP) that each Member State had to submit to the Commission by 30 June 2010.
Lietuva savo veiksmų plane nurodė paramos priemonę, apie kurią kalba gerbiamas Europos Parlamento narys.
Lithuania has notified in its NREAP the support measure that the Honourable Member is referring to.
Lietuvos valdžios institucijos apibūdino Lietuvos kaimo plėtros programą kaip vieną iš turimų finansinės paramos priemonių, kuria siekiama skatinti energijos iš atsinaujinančių išteklių gamybą.
Lithuanian authorities have described the Lithuanian Rural Development Programme as one of the available financial support measures aimed at encouraging the production of electricity from renewable energy sources.
Komisija dabar vertina visus nacionalinius atsinaujinančios energijos veiksmų planus ir imsis atitinkamų veiksmų, jei bus nustatyta, kad planai neatitinka direktyvos reikalavimų.
The Commission is currently assessing all the NREAPs and will take appropriate action should they not comply with the requirements of the directive.
Tačiau valstybės narės turi pačios įvertinti, ar atskiri pareiškėjai ir jų projektai atitinka kriterijus paramai iš nacionalinės kaimo plėtros programos gauti.
It is however up to the Member States to assess whether individual applicants and their projects comply with the eligibility criteria to receive the support from the national rural development programme.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-010782/2010
Question for written answer P-010782/2010
Tema: Geležinkelių transporto atleidimas nuo mokesčių
Subject: Tax exemptions for rail transport
Klausimas, kurį norėčiau iškelti, susijęs su kuro, įvežamo į Lietuvą iš ES nepriklausančių šalių Lietuvos lokomotyvų bakuose, apmokestinimu.
The issue I would like to raise concerns taxation of the fuel transported in the tanks of Lithuanian locomotives entering Lithuania from non-EU countries.
Lietuvos sieną kertančių lokomotyvų bakuose esantis kuras apmokestinamas.
The fuel in the tanks of locomotives is subject to taxation when they cross the Lithuanian border.
Tačiau pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 918/83 visos variklinės kelių transporto priemonės atleidžiamos nuo importo muitų.
However, Council Regulation (EEC) No 918/83 exempts any motorised road vehicles from import duties.
Be to, pagal Tarybos direktyvą 2006/112/EB atleidimas nuo PVM taikomas tų pačių kategorijų įvežamoms prekėms ir transporto priemonėms kaip ir pagal minėtą Reglamentą (EEB) Nr. 918/83, o tai reiškia, kad į variklinės transporto priemonės apibrėžtį neįeina lokomotyvai, taigi jų bakuose vežamam kurui netaikytinas joks atleidimas nuo mokesčių.
Furthermore, Council Directive 2006/112/EC applies VAT exemptions on importation to the same categories of goods and vehicles as the above Regulation (EEC) No 918/83, which means that the definition of a motor vehicle does not cover locomotives, thus the fuel transported in their tanks is not subject to any tax exemptions.
Ar gali Komisija pakomentuoti šią padėtį ir paaiškinti, kodėl geležinkelių transportas neįtrauktas į minėtos direktyvos taikymo sritį?
Could the Commission comment on the situation and explain why rail transport is excluded from the scope of the directives concerned?
(2011 m. vasario 11 d.)
(11 February 2011)
Komisija norėtų informuoti gerbiamą Parlamento narį, kad lokomotyvo standartiniame bake esantiems degalams importo muitai netaikomi, nes jų nereikia deklaruoti atskiroje muitinės deklaracijoje.
The Commission would like to inform the Honourable Member that fuel in the standard tank of a locomotive is not subjected to import duties as it is not subject to a separate customs declaration.
Tačiau degalams, esantiems papildomuose, atskiruose bakuose taikomi muitai ir importo PVM.
Conversely, fuel in additional, separate tanks is fully subject to duties and VAT on importation.
Iš tiesų, Reglamento (EB) Nr. 1186/2009 (kuris pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 918/83) 107–111 straipsniuose tam tikroms transporto priemonėms numatytos sąlygos, kuriomis standartiniame bake arba atskiruose bakuose esantiems degalams taikomas specialus atleidimas nuo muitų.
Indeed, Articles 107 to 111 of Regulation (EC) No 1186/2009 (which has replaced Regulation (EEC) No 918/83) stipulate for certain means of transport the conditions under which specific duty relief for fuel in the standard tank or in separate tanks is applied.
Lokomotyvų šiame transporto priemonių sąraše nėra.
Locomotives are not listed amongst these means of transport.
Akivaizdu, kad teisės aktų leidėjas manė, jog tokios taisyklės lokomotyvų atžvilgiu nereikalingos.
Apparently, the legislator was of the opinion that such rules are not needed for locomotives.
PVM atveju taisyklės dėl jo netaikymo yra nustatytos Tarybos direktyvos 2009/132/EB 84–88 straipsniuose ir jos labai panašios į muitų taisykles.
For VAT the rules on exemption are laid down in Articles 84 to 88 of Council Directive 2009/132/EC and mirror the customs rules.
Reikia pažymėti, kad Komisija nėra gavusi jokios informacijos ar skundų dėl gerbiamo Parlamento nario aprašytos situacijos.
It should be noted that the Commission has not received any information or complaints about the situation described by the Honourable Member.
Nepaisant to, Komisija šiuo klausimu susisieks su Lietuvos valdžios institucijomis ir paprašys jų pateikti paaiškinimą.
Nevertheless, the Commission will contact the Lithuanian authorities about this matter asking for a clarification.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. P-011315/2010
Question for written answer P-011315/2010
Tema: Transporto jungčių projektų įgyvendinimas Baltijos regione
Subject: Realisation of projected transport links in the Baltic region
Baltijos regiono šalys energetikos ir transporto srityje išlieka labiausiai izoliuotos Bendrijos mastu ir yra sunkiai pasiekiamos visoms ES valstybėms narėms.
The Baltic countries are the most isolated in Europe in terms of energy supply and transport services and are not easily accessible from any of the other EU Member States.
Tai parodė prasidėjusi oro susisiekimo krizė, kurią sukėlė Islandijos ugnikalnis.
This was highlighted by the crisis affecting the air transport sector following the eruption of a volcano in Iceland.
Dėl nepakankamai išvystytos geležinkelių transporto infrastruktūros šio regiono gyventojai liko be menkiausių susisiekimo alternatyvų.
Insufficiently developed rail infrastructures meant that the inhabitants of this region were left without any real alternative form of transport.
Tai, savaime suprantama, mažina šio regiono patrauklumą ir prieinamumą.
It is obvious that this makes the region less attractive and accessible.
Ar Komisija nemano, kad reikia imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti prioritetinių transporto jungčių projektų įgyvendinimą Baltijos šalių regione?
Does the Commission not consider that all reasonable measures should be taken to ensure the realisation of priority transport projects across the Baltic countries?
Norėčiau sužinoti Komisijos nuomonę, ar pakankamai bendradarbiauja šiuose projektuose dalyvaujančių valstybių narių atsakingos institucijos?
Does the Commission consider that a sufficient level of cooperation has been achieved between the relevant authorities of the Member States participating in these projects?
Ar įmanoma laiku pasiekti Baltijos jūros strategijoje iškeltus šios srities tikslus?
Will it be possible to meet the deadlines for achievement of the relevant objectives under the strategy for the Baltic Sea Region?
(2011 m. vasario 1 d.)
(10 February 2011)
ES Baltijos jūros regiono strategija, kurią 2009 m. spalio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, suteikia galimybę supaprastinti bendradarbiavimą transporto ir energetikos srityse visame Baltijos jūros regione, pasinaudojant esamomis struktūromis ir dėmesį sutelkiant į strategijos veiksmų plane apibūdintus tikslus.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region, which was endorsed by the European Council in October 2009, provides an opportunity to streamline transport and energy cooperation in the entire Baltic Sea Region by taking stock of existing structures and focusing them on the goals described in the strategy’s Action Plan.
Baltijos jūra yra jautri ekosistema, taigi plėtojant transporto infrastruktūrą būtina atidžiai atsižvelgti į aplinkosaugos reikmes.
The Baltic Sea is a sensitive ecosystem, which makes environmental considerations particularly important in the development of transport infrastructures.