natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Smarkiai padidinti jūrų saugą ir geriau užtikrinti atitinkamų reglamentų vykdymą regione padės skirtingų jūrų klausimų institucijų dalijimasis informacija tarp valstybių ir sektorių, taikant ES Baltijos jūros regiono strategijos 13 prioritetinės srities priemones ir palaipsniui nuo 2014 m. plėtojant bendrą dalijimosi informacija aplinką ES jūrų sektoriui stebėti.
Cross-border and cross-sector information sharing among different maritime authorities, as pursued on the one hand by actions of Priority Area 13 of the EU Strategy for the Baltic Sea Region and on the other by the gradual development as from 2014 of a Common Information Sharing Environment for the surveillance of the EU maritime domain, will contribute substantially to increased maritime safety and better enforcement of relevant regulations in the Region.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012121/2011
Question for written answer E-012121/2011
Tema: Dėl cheminio pavojaus Baltijos jūroje poveikio vertinimo
Subject: Assessing the impact of the risks posed by chemicals in the Baltic Sea
Baltijos jūroje aptinkama didelė koncentracija pavojingų cheminių teršalų – sunkiųjų metalų, sintetinių cheminių medžiagų, organinių teršalų ir kt.
There is a high concentration of dangerous chemicals in the Baltic Sea, including heavy metals, synthetic chemicals, organic pollutants, etc.
HELCOM duomenimis, per pastaruosius 20–30 metų išmetamas kai kurių cheminių medžiagų kiekis gerokai sumažėjo, tačiau jų koncentracija Baltijoje tebėra 20 kartų didesnė nei Šiaurės Atlante.
Data from Helcom shows that there has been a significant reduction in emissions of certain chemicals over the last 20 to 30 years, but that the concentration of chemicals in the Baltic is still 20 times higher than it is in the North Atlantic.
Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio viename iš pagrindinių projektų numatyta: „Parengti priemones ir rodiklius biologiniam antropogeninio cheminio pavojaus Baltijos jūroje poveikiui įvertinti“.
One of the key projects under the third pillar of the strategy for the Baltic Sea Region is to develop methods and indicators to assess the biological impact of the risks posed by anthropogenic chemicals in the Baltic Sea.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokia pažanga pasiekta tiriant cheminio pavojaus ir biologinio poveikio priežastinį ryšį įvairiais biologinės sistemos lygmenimis?
What progress has been made on research into the causal link between chemical risks and biological effects on the various levels of the biological system?
Kokios rekomendacijos šiuo metu parengtos dėl kenksmingų medžiagų poveikio stebėjimo visame Baltijos jūros regione?
What recommendations are currently being drawn up with a view to monitoring toxins throughout the Baltic Sea region?
Kaip ketinama sumažinti ir prireikus apriboti arba uždrausti pavojingų cheminių medžiagų patekimą į Baltijos jūrą?
How will the practice of dumping dangerous chemicals in the Baltic Sea be reduced and perhaps restricted or banned?
Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos 3 prioritetinės srities „Pavojingų cheminių medžiagų naudojimo ir poveikio mažinimas“ pavyzdinių projektų įgyvendinimo pažangos apžvalga pateikiama pernai paskelbtoje įgyvendinimo ataskaitoje SEC(2011) 1071 galutinis, 2011 9 13, http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
An overview of progress in implementing flagship projects of the priority area 3 ‘to reduce the use and impact of hazardous substances’ of the EU Strategy for the Baltic Sea Region can be found in the implementation report published last year SEC(2011) 1071 final, 13.9.2011, http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperate/baltic/documents_en.cfm#2 .
Vienas iš projekto rezultatų bus rekomendacija dėl pavojingų medžiagų poveikio Baltijos jūros regione stebėsenos.
One outcome of the project will be recommendations for monitoring the effects of hazardous substances in the Baltic Sea Region.
Projekto pažanga aprašoma projekto interneto svetainėje www.environment.fi/syke/beast.
Progress can be found on the project website www.environment.fi/syke/beast
Šis netrukus pasibaigsiantis projektas, į kurį įsitraukė visos Baltijos jūros valstybės, 2009–2011 m. finansuotas pagal ES BONUS programą (maždaug 1,5 mln.
The project, in which all Baltic Sea countries participated, was funded by the EU BONUS Programme between 2009 and 2011 (around EUR 1.5 million), and will conclude shortly.
Rengiami pagrindiniai rodikliai, kad būtų galima nustatyti parametrus, kuriuos reikia stebėti norint įgyvendinti HELCOM Baltijos jūros veiksmų plano ir ES jūrų strategijos pagrindų direktyvos Direktyva 2008/56/EB, OL L L164/19, 2008 6 25 reikalavimus. „HELCOM pagrindinių rodiklių sistemos sukūrimas“ (angl.
A core set of indicators is being developed to identify parameters that need to be monitored to fulfil the requirements of the Helcom Baltic Sea Action Plan as well as the EU Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC, OJ L164/19, 25.6.2008. .
HELCOM CORESET) Pavojingų medžiagų ir biologinės įvairovės pagrindinių rodiklių sistemos sukūrimas. yra vienas iš ES Baltijos jūros regiono strategijos pavyzdinių projektų.
The Helcom CORESET The development of corset of indicators for hazardous substances and biodiversity. is one of the flagship projects of the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012453/2011
Question for written answer E-012453/2011
Tema: Laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo apribojimai
Subject: Restrictions on the free movement of workers from Bulgaria and Romania
Europos Komisijos 2011 m. lapkričio 11 d. komunikate pažymima, kad darbuotojai iš Rumunijos ir Bulgarijos darė ir daro teigiamą poveikį visų valstybių narių, kuriose dirba šių šalių darbuotojai, ekonomikai, tačiau šiuo metu kai kurios Europos Sąjungos valstybės narės taiko darbo apribojimus Rumunijos ir Bulgarijos piliečiams.
According to the Commission’s communication of 11 November 2011, migrant workers from Romania and Bulgaria have had a positive impact on the economies of the Member States that admit them, although some EU Member States still apply restrictions on workers from Romania and Bulgaria.
Minėtajame komunikate Komisija pažymi, kad stipriai sutrikus darbo rinkos veiklai ar kilus jos sutrikimo grėsmei ES valstybės narės gali taikyti su darbu susijusius apribojimus.
In its communication, the Commission says that, if there are serious disturbances on the labour market, or threat thereof, Member States can reintroduce labour market restrictions.
Tačiau nėra aiški sąvokos „didelis darbo rinkos veiklos sutrikimas ar jai keliamas pavojus“ reikšmė.
However, it is not specified exactly what is covered by the concept ‘serious disturbances on the labour market, or threat thereof’.
Ar Komisija nemano, kad būtina nustatyti tam tikrus vienodus kriterijus ir apibrėžti, kas tie dideli darbo rinkos veiklos sutrikimai ar vienai arba kitai Europos Sąjungos šaliai kylanti grėsmė, kai į ją be jokių apribojimų atvyksta dirbti Rumunijos ar Bulgarijos piliečiai?
Does the Commission not think that it would be appropriate to establish some standard criteria and define the concept of serious disturbances or threat of serious disturbances on the labour markets of EU countries that do not have any restrictions on migrant workers from Romania and Bulgaria?
(2012 m. vasario 15 d.)
(15 February 2012)
Pagal Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akte nurodytas laisvam darbuotojų judėjimui taikomas pereinamojo laikotarpio nuostatas valstybė narė, antro etapo pabaigoje vis dar ribojanti galimybę laisvai patekti į darbo rinką, stipriai sutrikus jos darbo rinkai ar kilus sutrikimo grėsmei, informavusi Komisiją, gali toliau taikyti apribojimus daugiausia dar dvejus metus.
In accordance with the transitional arrangements on free movement of workers in the Act of Accession of Bulgaria and Romania, a Member State that still applies restrictions on free labour market access at the end of the second phase may, in case of serious disturbances of its labour market, or threat thereof, and after notifying the Commission, continue to apply them for two more years at the most.
Stojimo akte neapibrėžiamos sąvokos „didelis sutrikimas“ ar „jo grėsmė“.
The Accession Treaty does not define ‘serious disturbance’ or ‘threat thereof’.
Kadangi valstybių narių darbo rinkos labai skiriasi, kiekviena valstybė narė turės pati įvertinti, ar ji patiria didelių darbo rinkos sutrikimų, ar jai kyla tokių sutrikimų grėsmė.
As the Member States’ labour markets are very different from each other, each Member State will have to assess by itself whether it is undergoing, or is under threat of, a serious labour market disturbance.
Komisija negali valstybėms narėms nustatyti atitinkamų kriterijų.
The Commission cannot lay down criteria for the Member States to use for this purpose.
Tačiau Komisija aiškiai nurodė, kad, pranešdamos apie sprendimą toliau taikyti apribojimus, valstybės narės turi tinkamai jį pagrįsti išsamiais duomenimis ir tinkamais argumentais.
However, it has made it clear that it expects Member States to provide a full justification with data and pertinent arguments when notifying it of their decision to continue to apply restrictions.
Kaip nurodoma 2011 m. lapkričio 11 d. ataskaitoje dėl laisvo darbuotojų iš Bulgarijos ir Rumunijos judėjimo pereinamojo laikotarpio nuostatų veikimo, Komisija tikisi gauti daugiau informacijos nei vien duomenis apie nedarbo lygį.
As its recent report of 11 November 2011 on the functioning of the transitional arrangements on free movement of workers from Bulgaria and Romania states, the Commission expects more than just a reference to the unemployment rate.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012555/2011
Question for written answer E-012555/2011
Tema: Dėl tvaraus farmacijos produktų vystymosi Baltijos jūros regione
Subject: Sustainable development of pharmaceutical products in the Baltic Sea region
Farmacijos sektorius labai prisideda prie visos Europos gerovės.
The pharmaceutical sector makes a major contribution to general well-being in Europe.
Dėl jo ekonominio ir visuomenės sveikatos aspekto šis sektorius yra strateginis.
The economic aspects and the issue of public health make it a strategic sector.
Europai reikia išsaugoti energingą farmacinės pramonės sektorių kaip esminę prielaidą aukštam visuomenės sveikatos apsaugos lygiui ir konkurencingai žinių ekonomikai užtikrinti.
Europe must maintain a dynamic pharmaceutical industry, as this is essential to ensuring a high level of public health protection and a competitive, knowledge-based economy.
Atsižvelgiant į išaugusius pacientų poreikius būtina siekti sudaryti sąlygas, užtikrinančias tvarią farmacijos pramonės padėtį ir plėtrą Baltijos jūros regione.
In view of patients’ increased needs, an effort should be made to ensure the position and sustainable development of the pharmaceutical industry in the Baltic Sea region.
Taip pat reikalinga stiprinti informacijos mainų ir bendradarbiavimo tarp Baltijos jūros regiono valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių gerąją patirtį.
It is also necessary to improve the provision of information and cooperation between countries in the region, and for stakeholders to exchange best practices.
Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio viename iš pagrindinių projektų numatyta: „Padaryti Baltijos jūros regioną pavyzdžiu tvaraus farmacijos produktų vystymosi srityje“.
One of the main projects in the first pillar of the Baltic Sea strategy seeks to make the Baltic Sea region a model for sustainable development of pharmaceutical products.
Noriu paklausti Komisijos, koks progresas pasiektas įkuriant centrus su farmacijos produktais susijusiems klausimams spręsti?
Could the Commission state what progress has been made in setting up centres with responsibility for issues relating to pharmaceutical products?
Ar nustatytas pažangos svarstymo galutinis terminas?
Has a date been set for examining the results obtained?
Kiek lėšų reikalinga ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What funds are needed and what funds have so far been allocated for its implementation?
(2012 m. vasario 22 d.)
(22 February 2012)
ES Baltijos jūros regiono strategijos trečiosios prioritetinės srities pagrindiniu projektu „Padaryti Baltijos jūros regioną tvaraus vystymosi lyderiu farmacijos srityje“ numatytas vystymasis farmacijos srityje.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region addresses the sustainable development of pharmaceutical products within its Priority Area 3, with the flagship project ‘Make the Baltic Sea Region a leader in sustainable development for pharmaceuticals’.
Šis projektas yra pradiniame etape ir vis dar planuojamas.
The project is still in its initial phase and its planning is under development.
Projektu siekiama, kad Baltijos jūros regiono šalys daugiau sužinotų apie įvairias teisines sistemas ir Helsinkio komisijos (HELCOM) planus ir keistųsi vaistų, taip pat skirtų antibiotikams atsparioms atmainoms, vartojimo ir naudojimo gerąja patirtimi.
The project's goal is to increase knowledge among countries in the Baltic Sea Region about existing legal frameworks and Helsinki Commission (Helcom) planning, as well as to spread good practice in using and handling medicinal products, including antibiotic-resistant strains.
Bus sukurtas tvariam vystymuisi skirtas tinklas, kuriuo ekspertai bus raginami keistis gerąja patirtimi vaistų, sveikatos ir aplinkos klausimais.
A network focusing on sustainable development will be created to encourage exchange of good practices between experts on medicinal products and on health and environment issues.
Centrus planuojama įkurti visose Baltijos jūros regiono šalyse.
It is also planned to establish focal points in all countries of the Baltic Sea Region.
Lėšos yra vis dar skaičiuojamos.
The funding needs are still being assessed.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012556/2011
Question for written answer E-012556/2011
Tema: ES ir Rusijos energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvos įgyvendinimas
Subject: Implementation of the EU‑Russia Energy Efficiency Initiative
Energijos suvartojimas pasaulyje sparčiai auga.
Energy consumption is growing rapidly all over the world.
Saugi, tvari ir efektyviai vartojama energija labai svarbi Europos Sąjungos ekonomikai, pramonei ir piliečiams.
It is crucial for the EU’s economy and industry, and for EU citizens, that the energy used is safe, sustainable and efficient.
Rusijai tenka išskirtinis vaidmuo Europos energijos rinkoje.
Russia plays a prominent role in the European energy market.
Rusijos energetinis kompleksas yra ne tik stambus šalies ekonominis vienetas, bet ir didžiulis gamtos teršėjas.
As well as being a major economic unit, the Russian energy complex is a huge polluter of the environment.
Atsižvelgiant į ES ir Rusijos partnerystę modernizacijos srityje, turėtų būti plėtojamas bendradarbiavimas efektyvaus energijos vartojimo ir kitų tvarių energetikos technologijų srityje.
Bearing in mind the EU‑Russia partnership for modernisation, extensive cooperation is needed in the field of energy efficiency and in relation to various sustainable energy technologies.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Visapusiškai įgyvendinti ES ir Rusijos energijos vartojimo efektyvumo iniciatyvą“.
One of the main projects under Pillar 1 of the strategy for the Baltic Sea Region provides for the full implementation of the EU‑Russia Energy Efficiency Initiative.
Noriu paklausti Komisijos, kokios jungtinės ES ir Rusijos energijos vartojimo efektyvumo teminių grupių metinės darbo programos parengtos?
Can the Commission say what joint EU‑Russia annual work programmes on energy efficiency have been developed by the thematic groups?
Kurios iš šių programų šiuo metu įgyvendinamos?
Which of these programmes are currently being implemented?
Kiek lėšų reikia ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
What are the funding requirements, and how much funding has been allocated at present to the implementation of this project?
Energijos vartojimo efektyvumas – ne tik vienas svarbiausių Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos politikos tikslų, bet ir svarbus ES ir Rusijos dialogo energetikos srityje, taip pat ES ir Rusijos partnerystės siekiant modernizavimo klausimas.
Energy efficiency is a key policy objective of the European Union and of the Russian Federation and is also prominent in the EU‑Russia Energy Dialogue as well as the Partnership for Modernisation between the EU and Russia.
Energijos vartojimo efektyvumo ir tvarių energijos technologijų klausimus nagrinėja speciali teminė grupė.
Energy efficiency and sustainable energy technologies are dealt with by a specific Thematic Group.
Kaip ir kitoms energetikos srities dialogo teminėms grupėms, Energijos vartojimo efektyvumo ir inovacijų grupei bendrai pirmininkauja Rusija ir ES.
As other Thematic Groups of the Energy Dialogue, the Group on Energy Efficiency and Innovation is co-chaired by Russia and EU.
ES delegaciją sudaro ES valstybių narių ekspertai, įmonių, mokslo institucijų, taip pat Europos Komisijos atstovai.
The EU delegation includes experts from EU Member States, the industry and academic institutions as well as the European Commission.
2011 m. grupė rengė naują programą, tačiau šis darbas atidėtas, nes pasikeitė Rusijos atsakingi asmenys.
In 2011, the Group worked on a new program which was put on hold because of a change of the responsible persons on the Russian side.
Rusijos Vyriausybė paskyrė naują bendrapirmininkį tik 2011 m. gruodžio mėn.
The Russian Government only in December 2011 designated a new Co-chair.
Europos Komisija tikisi, kad 2012 m. pradžioje bus sušauktas teminės grupės posėdis, kuriame bus nustatyti 2012 m. tikslai ir parengta darbo programa.
The European Commission expects that a Thematic Group meeting should take place in early 2012 with the aim to define objectives and a work program for 2012.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012557/2011
Question for written answer E-012557/2011
Tema: Dėl prioritetinių projektų, skirtų mažinti eutrofikacijai Baltijos jūroje iš Baltarusijos ir Rusijos
Subject: Priority projects to reduce the eutrophication of the Baltic Sea caused by Belarus and Russia
Remiantis Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio pirmąja prioritetine sritimi, pagrindinė ir viena iš aktualiausių problemų yra padidėjęs maistinių medžiagų patekimo į Baltijos jūrą kiekis.
According to the first priority area of the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region, the biggest problem — and one of the most urgent — is the increase in nutrient discharge into the Baltic.
Visas Baltijos jūros makroregiono valstybes sieja tarpusavio priklausomybė nuo Baltijos jūros ekologinės būklės.
The countries in the Baltic Sea macro-region are all mutually dependent on the environmental condition of the Baltic Sea.
Sprendžiant eutrofikacijos problemą, labai svarbu šioje srityje bendradarbiauti su regiono partneriais - Rusija ir Baltarusija, kadangi didelė dalis maistinių medžiagų į Baltijos jūrą patenka upėmis būtent iš šių valstybių.
Cooperation on solving the problem of eutrophication with the regional partners concerned — Russia and Belarus — is proving very difficult, as a large proportion of the nutrients reaching the Baltic Sea via rivers emanates from these countries.
Bendrų projektų įgyvendinimas Nemuno upės baseine su Rusijos Federacijos Kaliningrado sritimi ir su Baltarusija leistų sustiprinti užterštumo prevencines priemones.
Implementing joint projects in the Memel basin with the Kaliningrad region (part of the Russian Federation) and Belarus would enable pollution prevention measures to be intensified.
Tuo pačiu užtikrintų koordinaciją ir konkrečiais veiksmais pagrįstą bendradarbiavimą.
This would also ensure coordination and cooperation based on specific actions.
Noriu paklausti Komisijos, kokie prioritetiniai projektai numatyti maistinių medžiagų patekimui iš Baltarusijos ir Rusijos į Baltijos jūrą sumažinti?
Will the Commission state what priority projects are planned in order to reduce nutrient discharge into the Baltic Sea from Belarus and Russia?
Pagal ES Baltijos jūros regiono strategijos pirmąją prioritetinę sritį numatyta sumažinti maistinių medžiagų patekimą į Baltijos jūrą.
Priority Area 1 of the EU Strategy for the Baltic Sea Region is concerned with the reduction of nutrient inputs to the Baltic Sea.
Siekiant šio tikslo skatinamas bendradarbiavimas su Rusija ir Baltarusija; abi šalys jau dalyvauja kelete veiksmų.
As part of the work to achieve this, cooperation with Russia and Belarus is promoted, and both countries participate in several actions.
Pavyzdžiui, vadovaujantis Šiaurės dimensijos aplinkos partneryste (NDEP), penktuoju pagrindiniu projektu numatoma sumažinti maistinių medžiagų patekimą iš Baltarusijos į jūrą.
Flagship Project 5, for example, is aimed directly at reducing nutrient inputs from Belarus to the Sea in the context of the Northern Dimension Environmental Partnership.
Projektu didžiausias dėmesys skiriamas tokioms sritims kaip žemės ūkis, komunalinės nuotekos, pramonė ir fosforinių ploviklių gamyba.
It puts special emphasis on areas such as agriculture, municipal waste water, industry and the production of phosphorus detergents.
Projekto partneriai – Suomijos aplinkos ministerija, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Helsinkio komisija (HELCOM) ir atitinkamos Baltarusijos ministerijos – rengia iš Baltarusijos į Baltijos jūrą patenkančių maistinių medžiagų nustatymo ir kiekio vertinimo tyrimą.
The partners, the Finnish Ministry of the Environment, the European Bank for Reconstruction and Development, the Helsinki Commission (Helcom) and relevant Belarusian ministries, are developing an assessment and identification study to establish the load of nutrients entering the Sea from Belarus.
Neseniai pradėtame pagrindiniame projekte „Švaresnės nuotekos“ taip pat numatomas Baltarusijos ir Rusijos dalyvavimas.
The recently initiated Flagship Project on ‘Cleaner waste water’ also foresees the participation of Belarus and Russia.
Projektu siekiama identifikuoti, pastatyti ar modernizuoti nuotekų valymo įrenginius aplink Baltijos jūrą laikantis HELCOM rekomendacijos pašalinti fosforą ir azotą.
It focuses on identifying, building or upgrading Waste Water Treatment Plants around the Baltic Sea to comply with the Helcom Recommendation on removing phosphorous and nitrogen.
Baltarusijos ir Rusijos ekspertai dalyvaus nustatant kilusias problemas ir ieškant jų sprendimo būdų.
Belarusian and Russian experts will be involved in the identification of the challenges encountered, and in the development of ways to proceed.
Siekiant sumažinti maistinių medžiagų patekimą iš Rusijos ir Baltarusijos, papildomi darbai atliekami ir NDEP Daugiau informacijos rasite http://www.ndep.org/. .
Complementary work on reducing nutrient input from Russia and Belarus is carried out through the NDEP For more information, please see http://www.ndep.org/ .
Pagal šią partnerystę atitinkamos Rusijos ir Suomijos ministerijos ir Šiaurės šalių aplinkos finansų korporacija rengia bendrus veiksmus gerajai patirčiai nustatyti.
Within this framework, relevant Russian and Finnish ministries and the Nordic Environment Finance Corporation are preparing joint actions to define good practices.
2011 m. baigto projekto HELCOM BALTHAZAR tikslas buvo skatinti apsaugą nuo pavojingų ir žemės ūkio atliekų Leningrado ir Kaliningrado srityse Daugiau informacijos rasite http://www.helcom.fi/projects/en_GB/BALTHAZAR/. .
The Helcom BALTHAZAR Project, completed in 2011, aimed at promoting protection from hazardous and agricultural wastes in the Leningrad and Kaliningrad Regions For more information, please see http://www.helcom.fi/projects/en_GB/BALTHAZAR/ .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012558/2011
Question for written answer E-012558/2011
Tema: Dėl klimato kaitos ir prisitaikymo prie jos Baltijos jūros regione
Subject: Adapting to climate change in the Baltic Sea region
Remiantis Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio penktąja prioritetine sritimi, pagrindinis siekis yra mažinti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos.
The main objective of the fifth priority area under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region is to mitigate, and adapt to, climate change.