natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi įmonių bendra socialine atsakomybe, viena vertus, ir socialinėmis bei aplinkosaugos sąlygomis prekybos susitarimuose, kita vertus, siekiama to paties tikslo – ekonomikos, atsižvelgiančios į žmogaus poreikius ir tausojančios aplinką, ir sąžiningesnės, labiau socialinės, žmoniškesnės ir faktiškai tarnaujančios tvariam vystymuisi globalizacijos,
whereas CSR, on the one hand, and the social and environmental clauses incorporated in trade agreements, on the other, pursue the same objectives: those of an economy which is respectful of human needs and of the environment, and of fairer, more socially balanced, more human globalisation which is genuinely conducive to sustainable development,
kadangi anksčiau prekybos taisyklės ir įmonių socialinė atsakomybė nebuvo ar buvo mažai susijusios, tačiau būtų daug pasiekta, jei pavyktų suderinti prekybos taisykles ir ĮSA tikslus;
whereas hitherto, trade rules and CSR have been only tenuously linked at best, but whereas there would be much to be gained from coordinating trade rules and the objectives of CSR,
pažymi, kad pasauliniai iššūkiai pasunkėjo dėl finansinės krizės ir jos socialinių pasekmių ir visame pasaulyje sukėlė diskusijas dėl naujo reguliavimo metodo poreikio ir vyriausybinių klausimų pasaulio ekonomikos srityje, įskaitant tarptautinę prekybą; mano, kad naujos, veiksmingesnės taisyklės turėtų padėti rengti tvaresnę politiką, kurią vykdant iš tikrųjų būtų atsižvelgiama į socialinius ir su aplinka susijusius interesus;
Notes that global challenges have been sharpened by the financial crisis and its social consequences, and have lead to worldwide discussion on the need for a new regulatory approach and governance issues in the world economy, including international trade; takes the view that the new, more efficient and better-enforced rules should contribute to the development of more sustainable policies which genuinely take into account social and environmental concerns;
taip pat pažymi, kad dėl globalizacijos padidėjo konkurencinis spaudimas tarp šalių siekiant pritraukti užsienio investuotojus ir konkurencija tarp bendrovių, dėl kurios kartais buvo rimtai piktnaudžiaujama žmogaus teisių, socialinių teisių ir žalos aplinkai srityse norint atgaivinti prekybą ir pritraukti investuotojus;
Notes, further, that globalisation has increased competitive pressure among countries to attract foreign investors and competition between corporations, which has sometimes led to serious abuses of human and labour rights and damage to the environment in order to attract trade and investment;
primena, kad principai, apibrėžti ĮSA yra visiškai pripažįstami tarptautiniu mastu, tiek EBPO, TDO, tiek JT dėl atsakingo elgesio, kurio tikimasi iš bendrovių, ir pirmiausia mano, kad turi būti laikomasi galiojančių tokių sričių kaip užimtumas, socialiniai santykiai, žmogaus teisės, aplinkosauga, vartotojų interesai ir skaidrumas jų atžvilgiu, kova su korupcija ir mokesčių sritis, teisės aktų;
Recalls that the principles underpinning CSR, which are fully recognised at international level, whether by the OECD, the ILO or the United Nations, concern the responsible behaviour expected of undertakings and presuppose, first of all, compliance with the legislation in force, in particular in the areas of employment, labour relations, human rights, the environment, consumer interests and transparency vis-à-vis consumers, the fight against corruption and taxation;
primena, kad įmonių socialinės atsakomybės skatinimas yra Europos Sąjungos remiamas tikslas ir kad Europos Komisija mano, jog ES privalo užtikrinti, kad išorės politikos kryptys, kurias ji įgyvendina, veiksmingai prisidėtų prie tvaraus vystymosi ir socialinio šių šalių vystymosi ir kad Europos įmonių veikla, nesvarbu, kur jos investuoja ar veikia, derėtų su Europos vertybėmis ir tarptautiniu lygiu sutartomis normomis;
Recalls that promoting CSR is an objective supported by the European Union and that the Commission takes the view that the Union must ensure that the external policies it implements make a genuine contribution to the sustainable development and to the social development of the countries concerned and that the actions of European corporations, wherever they invest and operate, are in accordance with European values and internationally agreed norms;
primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turėtų būti priderinti prie bendrų Europos Sąjungos tikslų ir kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį Europos Sąjungos prekybos politika vykdoma „vadovaujantis Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais“, ir kad pagal Europos Sąjungos Sutarties 3 straipsnį ji, inter alia, turi prisidėti prie „tvaraus planetos vystymosi, tautų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir sąžiningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų Chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo“;
Recalls that the objectives of the common commercial policy should be fully coordinated with the European Union's overall objectives; that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU's common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union's external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, inter alia, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
laikosi nuomonės, kad Europos Komisija turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti suderintą pagrindinės įmonės ir visų įmonių, priklausančių nuo jos – filialų, tiekėjų ar subrangovų, santykių apibrėžtį siekiant palengvinti vėlesnį kiekvienos iš jų teisinės atsakomybės nustatymą;
Considers that the Commission should investigate the possibility of establishing a harmonised definition of the relations between an undertaking designated the ‘parent company’ and all undertakings in a relationship of dependency with respect to that company, whether those undertakings are subsidiaries, suppliers or sub-contractors, in order to establish the legal liability of each of them;
mano, kad, atsižvelgiant į didžiulį vaidmenį, kuris tarptautinėje prekyboje tenka didelėms bendrovėms, jų dukterinėms įmonėms ir tiekimo grandinėms, įmonių socialinė atsakomybė ir atsakomybė už aplinką turi būti įtraukta į Europos Sąjungos prekybos susitarimus;
Takes the view, in the light of the key role played by corporations, their subsidiaries and their supply chains in international trade, that corporate social and environmental responsibility must become an integral part of the European Union's trade agreements;
mano, kad prekybos susitarimų socialinės sąlygos turėtų būti papildytos įtraukiant į jas įmonių socialinės atsakomybės koncepciją dėl korporacijų elgesio, o įmonių socialinės atsakomybės koncepciją sustiprins prekybos susitarimai, visų pirma stebėsenos sistema, kuri bus juose nustatyta siekiant, kad būtų įgyvendinami principai, kuriais grindžiami tie susitarimai;
Takes the view that the social clauses in trade agreements should be complemented by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of corporations, whilst the concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them;
prašo, kad būtų atsižvelgiama į principus ir įpareigojimus, susijusius su ĮSA, ir kad jie būtų įtraukti į Komisijos būsimą komunikatą dėl naujosios Europos prekybos politikos pagal strategiją „ES 2020“, į jos rengiamą komunikatą dėl ĮSA, kuris bus paskelbtas 2011 m., taip pat įgyvendinant jos prekybos politiką;
Calls for CSR principles and obligations to be taken into account and integrated into the future Commission communication on ‘A New Trade Policy for Europe under the EUROPE 2020 Strategy’, in the communication on CSR which it is drawing up for 2011 and in the implementation of its trade policy;
mano, kad ĮSA yra veiksminga priemonė gerinti konkurencingumą, kvalifikaciją ir mokymų galimybes, darbo saugą ir darbo aplinką, ginti darbuotojų teises, vietos bendruomenių teises ir aplinką, skatinti tvarios aplinkos politiką, skatina keistis gerąja patirtimi vietiniu, nacionaliniu, Europos ir pasaulio lygmenimis, tačiau aiškiai negalima apseiti be darbo taisyklių, kolektyvinių susitarimų, bendrų ar sektorinių;
Considers CSR to be an effective tool for improving competitiveness, skills and training opportunities, occupational safety and the working environment, protecting workers' rights and the rights of local and indigenous communities, promoting a sustainable environmental policy and encouraging exchanges of good practice at local, national, European and world level, although it clearly cannot supplant labour regulations or general or sectoral collective agreements;
ragina, kad būtų reikalaujama, jog įmonės prisiimtų ĮSA siekdamos užtikrinti savo ir ne tik savo darbuotojų fizinį neliečiamumą ir saugą, gerą fizinę ir protinę savijautą, darbo teises ir žmogaus teises, kuriuos darbuotojai patiria darbo aplinkoje; pabrėžia, kad yra svarbu remti ir skatinti tokios praktikos sklaidą mažose ir vidutinėse įmonėse tuo pat metu siekiant nepabloginti jų padėties dėl išlaidų ir biurokratinės naštos;
Calls for companies to be urged to apply CSR with a view to safeguarding the physical integrity and safety, physical and mental wellbeing, labour rights and human rights of both their own and other workers through the influence they exert on their wider circle of associates; emphasises the need to support and encourage the spread of such practices among SMEs, limiting the costs and red tape entailed;
atkreipia dėmesį į tai, kad ĮSA turėtų būti skirtos naujos sritys, pavyzdžiui, darbo organizavimas, lygios galimybės ir socialinė įtrauktiems, anti-diskriminacinės priemonės, išsilavinimo bei mokymosi visą gyvenimą vystymas; pabrėžia, kad ĮSA turi apimti, pavyzdžiui, darbo vietų kokybę, vienodus atlyginimus ir lygias galimybes siekiant karjeros ir skatinti naujovių projektus, siekiant, kad ekonomika taptų tvari;
Points out that CSR should address new areas such as the organisation of work, equal opportunities and social inclusion, anti-discrimination measures, the development of lifelong education and training; emphasises that CSR should cover, for example, quality of work, equality of pay and career prospects and the promotion of innovative projects so as to assist the shift towards a sustainable economy;
griežtai ragina valstybes nares skatinti gerųjų ĮSA patirčių įgyvendinimą visose įmonėse, kad ir kur jos užsiimtų savo veikla, ir drąsinti ĮSA iniciatyvų, gerųjų patirčių sklaidą, būtent informuojant apie rezultatus;
Strongly recommends that the Member States and the Union promote good CSR practices by all companies, irrespective of where they operate, and that they encourage the dissemination of good practice based on CSR initiatives, notably by making the results of such initiatives more widely known;
pažymi, kad ĮSA darbotvarkė turi būti pritaikyta pagal konkrečius regionų ir kiekvienos konkrečios šalies poreikius, norint, kad ji padėtų didinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi;
Notes that the CSR agenda must be adapted to the specific needs of regions and of each specific country in order to contribute to improving sustainable economic and social development;
mano, kad savanoriškos ĮSA iniciatyvos priklauso nuo tarptautinių normų ir principų, pavyzdžiui, III Globalios atsiskaitymo iniciatyvos, priėmimo, ir skaidrios bei nepriklausomos įmonių dalyvių veiklos priežiūros ir tikrinimo sistemos;
Believes that the credibility of voluntary CSR initiatives depends on their incorporating internationally accepted standards and principles, such as the Global Reporting Initiative III, and on their being subject to monitoring and to transparent verification that is independent from company stakeholders;
mano, kad reikėtų pabrėžti visų suinteresuotųjų šalių aktyvų dalyvavimą įmonėse, vadovų parengimą ir pilietinės visuomenės raidą, ypač vartotojų informuotumo didinimą;
Takes the view that emphasis should be placed on the active involvement of all stakeholders in the company, on training for managers and on the development of civil society, especially with regard to consumer awareness;
mano, kad mokant ir jautrinant visuomenę reikėtų skatinti ir skleisti ĮSA kultūrą ir įmonėse, ir mokymo įstaigose (aukštesnio ar universitetinio mokymo), susijusiose su administracijos kryptimis;
Considers it important to cultivate and spread the culture of CSR through training and awareness-raising in a business setting as well as in those branches of the higher and university education sector focusing primarily on the study of administration;
mano, kad socialinio dialogo ir Europos įmonių tarybų vaidmuo kuriant gerąją patirtį ĮSA srityje yra teigiamas;
Believes that social dialogue and European Works Councils have played a constructive role in developing best practice in terms of CSR;
yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos užimtumo gairėse ĮSA reikėtų skirti daugiau dėmesio;
Firmly believes that more attention should be given to CSR in the European Employment Guidelines;
ragina ĮSA principus įtraukti į BLS reglamentą ir BLS + per kitą jo persvarstymą; prašo Komisiją užtikrinti, kad tarptautinės korporacijos (nesvarbu, ar jų buveinė yra Europos Sąjungoje ar ne), kurių dukterinės įmonės ar tiekimo grandinės yra šalyse, dalyvaujančiose BLS, ir ypač BLS +, privalėtų vykdyti savo nacionalinius ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus žmogaus teisių apsaugos, socialinių standartų ir aplinkos apsaugos reglamentavimo srityje; pageidauja, kad Europos Sąjunga ir šalys, pasirašiusios susitarimą dėl BLS ir kuriose ši sistema taikoma, privalėtų užtikrinti, jog įmonės laikytųsi šių reikalavimų; ragina, kad BLS reikalavimai būtų privalomo pobūdžio;
Calls for the principles underpinning CSR to be incorporated into the GSP and GSP+ regulation when it is next revised; calls on the Commission to ensure that transnational corporations, whether or not they have their registered office in the European Union, whose subsidiaries or supply chains are located in countries participating in the GSP, and in particular in GSP+, are required to comply with their national and international legal obligations in the areas of human rights, labour standards and environmental rules; urges that the European Union and the states participating in and benefiting from the GSP should be required to ensure that corporations fulfil these obligations; calls for such compliance to be made a binding requirement in the context of the GSP;
mano, kad atnaujintoje BLS + taip pat turėtų būti uždrausti „paskirties šalies susitarimai“, kurie yra visiškai neskaidriai sudaromi tarp kai kurių tarptautinių korporacijų ir priimančiųjų šalių, kuriose taikoma BLS +, kad būtų išvengta šių šalių teisinių reikalavimų, ir kurie neabejotinai prieštarauja ĮSA;
Takes the view that a revised GSP+ system should also ban host-country agreements, secretive agreements concluded between certain multinational corporations and host countries which are beneficiaries of the GSP+ system in order to circumvent regulatory requirements in those countries, since such agreements are clearly at odds with the concept of CSR;
ragina Europos Komisiją patobulinti savo tvarumo poveikio vertinimo modelį, kad būtų tinkamai atspindimas prekybos derybų ekonominis, socialinis poveikis, poveikis žmogaus teisėms ir aplinkai, įskaitant klimato kaitos sušvelninimo tikslus; ragina Komisiją imtis tolesnių priemonių, susijusių prekybos susitarimais su ES šalimis partnerėmis, ir prieš pasirašant prekybos susitarimus ir po to atlikti poveikio vertinimo tyrimus, ypač atsižvelgiant į pažeidžiamus sektorius;
Calls on the Commission to improve its sustainability impact assessment model, in order to properly reflect the economic, social, human rights and environmental implications, including climate change mitigation goals, of trade negotiations; calls on the Commission to follow up on the trade agreements with the EU's partner countries, by carrying out, prior to and after the signing of a trade agreement, sustainability impact assessment studies, taking into account in particular vulnerable sectors;
pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas turi būti visapusiškai informuojamas apie tai, kaip susitarimų tvarumo poveikio vertinimų (TPV) išvados įtraukiamos į derybas prieš joms pasibaigiant ir kurie šių susitarimų skyriai buvo pakeisti siekiant išvengti neigiamų, TPV nustatytų padarinių;
Underlines that, following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament is to be fully informed on how the findings of Sustainability Impact Assessments (SIA) of agreements are incorporated into negotiations prior to their conclusion, and which chapters of those agreements have been changed to avoid any negative impacts identified in the SIA;
prašo Europos Komisijos atlikti poveikio vertinimo tyrimus, kad būtų įvertintas prekybos susitarimų poveikis Europos MVĮ (MVĮ bandymas), visų pirma ĮSA srityje, laikantis iniciatyvos „Small Business Act“ nuostatų;
Calls on the Commission to draw up impact assessments to evaluate the effects of trade agreements on European SMEs (SME test), with particular regard to CSR, in accordance with the Small Business Act;
ĮSA sąlygos visuose Europos Sąjungos prekybos susitarimuose
CSR clauses in all the European Union's trade agreements
siūlo, kad prireikus ateityje prekybos susitarimuose, dėl kurių Sąjunga derėsis, būtų skirsnis apie tvarų vystymąsi, kuriame būtų nustatyta ĮSA sąlyga, iš dalies paremta 2010 m. atnaujintomis EBPO gairėmis tarptautinėms korporacijoms;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
siūlo, kad ši „ĮSA sąlyga“ numatytų:
Proposes that this ‘CSR clause’ should incorporate:
abipusį abiejų šalių įsipareigojimą remti tarptautiniu mastu suderintas ĮSA priemones kaip susitarimo dalį ir vykdant prekybą,
a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
bendradarbiaujant su pilietine visuomene atidaryti tokias įstaigas pasiteirauti, kokios buvo įkurtos globojant EBPO, kuriomis būtų skatinamas informacijos apie ĮSA ir skaidrumą teikimas ir kurios priimtų galimus skundus dėl ĮSA principų nesilaikymo atvejų bei perduotų juos kompetentingoms institucijoms,
the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
atidumo pareigą įmonėms ir įmonių grupėms, t. y. pareigą iš anksto imtis priemonių siekiant nustatyti ir užkirsti kelią žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos teisės pažeidimams, korupcijai ar vengimui mokėti mokesčius, įskaitant jų dukterines įmones ir tiekimo grandines, t. y. jų įtakos sferoje,
a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
reikalavimą bendrovėms įsipareigoti laisvai, viešai ir informuotai iš anksto konsultuotis su vietos ir nepriklausomomis suinteresuotosiomis šalimis prieš pradedant įgyvendinti projektą, kuris turės įtakos vietos bendruomenei;
a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
ypatingą dėmesį vaikų užimtumo ir vaikų darbo praktikos poveikiui;
a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
mano, kad ĮSA sąlygą galėtų papildyti kitos nuostatos; mano, kad:
Considers that the CSR clause should be accompanied by other provisions; takes the view that:
esant įrodymams, kad buvo nesilaikyta ĮSA įsipareigojimų, kompetentingos institucijos turėtų galėti atlikti tyrimus ir, esant dideliems įsipareigojimų pažeidimams, šalys turėtų viešai pasmerkti atsakinguosius;
in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
abi šalys turėtų įsipareigoti skatinti tarptautinį teisminį bendradarbiavimą, palengvinti nukentėjusiųjų nuo korporacijų veiksmų jų įtakos sferoje prieigą prie teismų ir, siekiant šių tikslų, remti atitinkamų teisminių procedūrų, nuobaudų už korporacijų vykdomus įstatymų pažeidimus bei neteisminių pažeistų teisių atstatymo mechanizmų kūrimą;
the two parties should undertake to encourage transnational judicial cooperation, to facilitate access to the courts for the victims of the actions of corporations within their sphere of influence, and, with that aim in mind, to support the development of appropriate judicial procedures and sanction infringements of the law by corporations, as well as non-judicial redress mechanisms;
siūlo, kad dvišaliuose ES susitarimuose į teisėjų ir teismų, nagrinėjančių prekybos teisės bylas, mokymui skirtas „teisingumo stiprinimo“ programas būtų įtraukta nuostata dėl žmogaus teisių klausimų ir atitikties tarptautinėms konvencijoms dėl darbo teisių ir aplinkos;
Suggest that, as part of bi-lateral EU agreements, provision is made from within the ‘Strengthening of Justice’ programmes for the training of judges and tribunals dealing with commercial law on human rights issues and compliance with international conventions on labour rights and the environment;
siūlo sukurti jungtinį parlamentinės priežiūros komitetą kiekvienam LPS, užuot plėtojus keitimąsi informaciją ir dialogą tarp Europos Parlamento narių ir parlamentarų iš valstybių partnerių; priduria, kad šie priežiūros komitetai galėtų tikrinti skirsnio dėl darnaus vystymosi ir ĮSA sąlygos įgyvendinimą, teikti rekomendacijas Jungtiniam LPS komitetui, ypač dėl poveikio vertinimų ir tais atvejais, kai įrodoma, kad nesilaikoma žmogaus teisių, socialinių teisių ir aplinkosaugos konvencijų;
Proposes the establishment of a joint parliamentary monitoring committee for each trade agreement (FTA), to act as a forum for exchanges of information and dialogue between MEPs and parliamentarians from the partner states; adds that these monitoring committees could also scrutinise the implementation of the chapter on sustainable development and the CSR clause and draw up recommendations for the FTA joint committee, in particular in the light of impact assessments and in cases where proven breaches of human rights, labour rights or environmental agreements occur;
Skatinti ĮSA prekybos politikoje daugiašaliu lygmeniu
Promoting CSR in multilateral trade policies
ragina Komisiją skatinti ĮSA įtraukimą į daugiašalės prekybos politiką tarptautiniuose forumuose, kurie palaikė ĮSA, visų pirma EBPO ir TDO, taip pat, atsižvelgiant į laikotarpį, kai baigsis Dohos derybų raundas, PPO;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;