natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi dėl klimato kaitos bus padaryta daugiau didelės žalos jau dabar pažeidžiamoms ir pavojuje esančioms ekosistemoms ir tai turės įtakos Europos biologinei įvairovei; kadangi ši žala bus labiausiai juntama netiesiogiai – prastės žmogaus gerovei užtikrinti būtinų ekosistemų būklė; kadangi dėl to ekosistemų apsauga turi būti ES prisitaikymo strategijos pagrindas; kadangi dirvožemyje slypi didžiausi sausumos organinės anglies klodai ir dėl netinkamos dirvožemio tvarkymo veiklos šie klodai mažėja; kadangi būtina keisti šią tendenciją ir užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų priemonių siekiant išsaugoti ir, jei galima, didinti organinės anglies kiekį dirvožemyje ir kad šios priemonės būtų sudėtinė ES prisitaikymo strategijos dalis;
whereas climate change will cause further serious damage to already vulnerable and threatened ecosystems and will impact on European biodiversity; whereas such damage will be most severely felt indirectly through the degradation of ecosystems fundamental to human wellbeing; whereas the protection of ecosystems must therefore be the basis for an EU adaptation strategy; whereas soil is the largest terrestrial pool of organic carbon and unadapted soil management practices are contributing to reducing that pool; whereas it is necessary to reverse that trend and ensure that appropriate measures to maintain and, where possible, increase soil organic carbon form an integral part of an EU adaptation strategy,
pritaria Žaliajai knygai dėl prisitaikymo prie klimato kaitos ir suinteresuotų šalių konsultacijų procesui;
Welcomes the Green Paper on Adapting to Climate Change and the stakeholder consultation process;
pabrėžia prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos poveikio mažinimo priemonių stipraus tarpusavio ryšio svarbą siekiant naudoti jų sinergiją klimato kaitos padariniams riboti; ragina Komisiją ištirti, kaip išlaikyti šių priemonių pusiausvyrą ir pagerinti jų abipusį veiksmingumą siekiant sukurti aiškią visapusišką strategiją;
Underlines the importance of strong interconnectivity between adaptation and mitigation efforts to use synergies for limiting the consequences of climate change; calls on the Commission to examine how to balance both efforts mutually in order to improve their effectiveness with a view to developing a clear holistic strategy;
pripažįsta, kad nors Žaliojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos problemos pristatytos sektoriniu pagrindu, daugelis joje nurodytų sektorių glaudžiai tarpusavyje susiję; mano, kad poveikis vienam sektoriui ir priimti prisitaikymo sprendimai, susiję su šiuo sektoriumi, dažnai turės padarinių kitiems sektoriams, ir taigi prašo Komisiją atsižvelgti į šią sąveiką įgyvendinant prisitaikymo priemones;
Recognises that, although issues are presented in the Green Paper on Adapting to Climate Change on a sectoral basis, many of the sectors referred to therein are strongly interdependent; considers that impacts on, and adaptation decisions made in, one sector will often have an effect on other sectors, and therefore asks the Commission to take into account those interactions in implementing adaptation measures;
pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti mokslinio modeliavimo sritį ir tyrimus, susijusius su rizika grindžiamu požiūriu, siekiant geriau tirti, suprasti ir numatyti klimato kaitos poveikį žmogui ir visuomenei, atsižvelgiant į ES klimato kaitos mažinimo iki 2°C tikslą ir į tai, kad būtina prisitaikyti vietos ir regioniniu lygmeniu;
Affirms the need for further scientific modelling and studies on a risk-based approach to better analyse, understand and predict the human and social impacts of climate change in relation to the EU mitigation target of 2°C and the dimension of necessary local or regional adaptation;
prašo Komisiją atlikti tyrimą prisitaikymo ekonomikos klausimu ir numatyti scenarijus bei sudaryti prisitaikymo sąnaudų ir naudos balansą ir skatinti bei numatyti ekonominius veiksmus; pabrėžia, kad svarbu vadovautis sektoriniu "iš apačios į viršų" požiūriu ir atsižvelgti į Europos natūralių buveinių skirtumus, kaip antai kalnuotų vietovių ar salų regionų; ragina Komisiją sudaryti užimtumo pokyčių augančiuose ir mažėjančiuose sektoriuose grafikus;
Asks the Commission to carry out a study on the economics of adaptation, to develop scenarios establishing a balance sheet of adaptation costs and benefits and to stimulate and anticipate economic action; underlines the importance of using a sectoral bottom-up approach taking into account the differences in Europe's natural habitats such as mountainous areas or island regions; calls on the Commission to chart the shifts in employment in both growing and shrinking sectors;
ragina Komisiją koordinuoti ir remti mokslinį Europos bendros duomenų bazės apie pažeidžiamumą parengimą siekiant suprasti, koks bus klimato kaitos poveikis visuomenės grupėms ir Europos kultūriniam bei nacionaliniam paveldui ir kaip visuomenė ateityje galėtų reaguoti į klimato kaitos padarinius; įsitikinęs, kad turi būti sudaromos duomenų bazės, kuriose būtų saugomi kiti svarbūs duomenys apie prisitaikymo veiklą ir politikos kryptis, kaip antai, rodikliai, politikos kryptys ir priemonės;
Invites the Commission to coordinate and support the scientific preparation of a common European database on vulnerabilities so as to understand how societal groups and the European cultural and national heritage would be affected and how societies could react to the consequences of climate change in the future; believes that databases including other important information on adaptation activities and policies, such as indices, policies and measures, should also be established;
mano, kad ES, siekdama aktyviau plėtoti prisitaikymo technologijas, skirtas savo ekonomikai remti, turi daug labiau stengtis ir perduoti šias technologijas besivystančiam pasauliui; įsitikinęs, kad veiksmingų, saugių ir pigių technologijų plėtra – vienas svarbiausių būdų prisitaikyti prie klimato kaitos ir kad Poznanėje vyksiančioje kitoje JTBKKK šalių konferencijoje ir susitikime (COP 14) šiam klausimui turėtų būti skiriama daug dėmesio;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation measures in order to support its economy and transfer those technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is an essential way in which to adapt to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
; mano, kad remiantis pasiūlytu reglamentu, kuriuo kartu su kitomis priemonėmis sumažinamos ribos, susijusios su leidimu naudoti ESSF lėšas, taps įmanoma stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių padarytą žalą šalinti veiksmingiau, lanksčiau ir laiku; primygtinai teigia, kad ši finansinė priemonė labai svarbi, ypač todėl, kad tikimasi, jog dėl klimato kaitos ir kitų priežasčių stichinių nelaimių ateityje daugės;
; believes that the proposed regulation, which, along with other measures, lowers the thresholds for the mobilisation of the EUSF, will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner; insists that such financial instrument is very important, especially since natural disasters are also expected to increase in the future because of climate change;
ragina Komisiją kitoje ilgalaikėje finansinėje programoje regioninės politikos ir struktūrinių fondų klausimais numatyti įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos finansines priemones, taip pat siūlyti, kad būtų skiriama papildomų lėšų siekiant rasti naujoviškų su klimato kaita susijusių problemų sprendimų;
Invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial framework for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
primena, kad strateginėse ES sanglaudos politikos gairėse aiškiai išdėstyta būtinybė stiprinti aplinkos ir ekonomikos augimo sinergiją; teigia, kad pagal regioninės politikos programas investuojama į šių sričių infrastruktūrą: vandens, atliekų ir oro, biologinės įvairovės, žemės naudojimo planavimo ir viešojo transporto; pabrėžia, kad šiomis programomis padedama vykdyti įsipareigojimus klimato srityje ir plėtoti rizikos prevencijos priemones taikant naujoviškas viešojo valdymo politikos priemones, pvz., prevencinį stebėjimą; taip pat pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi labiau koordinuoti civilinės saugos organizavimą ir nenumatytais atvejais taikomų priemonių planavimą; šiuo atžvilgiu pažymi Jungtinių Tautų nelaimių mažinimo programos tarptautinės strategijos vaidmenį;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and fostering risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventative monitoring; points also to the need for the Commission and the Member States to step up the coordination of civil protection organisation and contingency planning; points, in this respect, to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
pabrėžia, kad valstybės narės turi naudotis kaimo plėtros fondais siekdamos geriau prisitaikyti prie klimato kaitos žemės ūkyje ir miškininkystėje; primena dirvožemio organinių medžiagų svarbią reikšmę, turint mintyje dirvožemio derlingumą, vandens sulaikymą ir sugeriamą anglies dvideginio kiekį, ir ragina Bendriją pradėti naudoti ir remti tinkamus dirvožemio tvarkymo būdus siekiant išsaugoti Europos dirvožemio organines medžiagas, nes tai būtų veiksmingas būdas prisitaikyti prie kylančios temperatūros ir besikeičiančio kritulių pobūdžio; pabrėžia, kad Bendrijos, taip pat nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, būtina imtis atitinkamų krizių prevencijos ir rizikos valdymo priemonių, nes krizių skaičius ateityje neabejotinai didės ir ypač daug dėmesio reikia skirti sistemingiems žemėtvarkos veiksmams, kuriais būtų užtikrinama, kad vanduo būtų išsaugomas ilgiau, o miškų gaisrų būtų mažiau; mano, kad rizikos valdymas turėtų tapti apibrėžta sudedamąja ES sanglaudos politikos dalimi;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; recalls the role that soil organic matter plays in terms of soil fertility and water retention capacity and as a carbon sink and invites the Community to adopt and support appropriate soil management practices that maintain soil organic matter levels across European soils as an effective way for adapting to increasing temperatures and changes in rainfall patterns; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at the Community level as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl visą ES apimančios sistemos, pagal kurią būtų planuojamas prisitaikymas ir jam rengiamasi; pabrėžia, kad kovojant su klimato kaitos pasekmėmis ir taikant apibrėžtas prisitaikymo priemones, reikia atsižvelgti į subsidiarumo principą, nes regionų ir vietos valdžios institucijos Europoje geriau sugebės rasti politinius atsakymus į joms kylančias problemas, vis dėlto pabrėžia, kad ES lygmeniu reikia užtikrinti, jog prisitaikymo planai būtų darnūs ir derėtų;
Calls for the Commission to propose an EU-wide framework for adaptation planning and preparedness; emphasises the need to take due account of the subsidiarity principle in tackling the consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences; underlines, however, the need for coherence and coordination as regards adaptation plans at EU level;
pabrėžia, kad kovojant su klimato kaita vietos bendruomenės atlieka pagrindinį vaidmenį; todėl ragina įgyvendinti integruotas tvarios miestų, regionų ir kaimo plėtros strategijas, kuriose visiškai atsižvelgiama į priemones, skirtas žalos mažinimui ir prisitaikymui, ir ragina atlikti mokslinius tyrimus siekiant išanalizuoti, kokios infrastruktūros kūrimas padėtų geriausiai spręsti klimato kaitos problemą;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change; calls, therefore, for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and for scientific studies to be conducted to analyse the infrastructures most suited to addressing climate change;
ragina Europos institucijas ir regionų ir vietos valdžios institucijas (o šioms taip pat ir tarpusavyje) glaudžiau bendradarbiauti ir keistis geriausia praktika, ir šio bendradarbiavimo ir patirties pagrindu statyti statinius, steigti komunalines įmones ir teikti paslaugas, kaip antai centrinio šildymo sistemos, tobulesnės perdirbimo sistemos, integruotas viešasis transportas, pastatai, kuriuose tausiai naudojama energija ir vanduo, gaminti ir naudoti daugiau alternatyvios energijos ir teikti daugiau viešos informacijos apie energijos sunaudojimą, siekiant, kad atitinkamose jų teritorijose nebūtų išmetama anglies junginių;
Calls for closer cooperation and exchanges of best practises between European institutions and regional and local authorities and among those in the development of construction, utilities and services aiming to achieve a carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy-efficient and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
pabrėžia, kad laipsniškas žemės ūkio sektoriaus pritaikymas prie naujų poreikių, atsiradusių dėl klimato kaitos, turėtų būti ištirtas panaudojant būklės tikrinimo sistemą;
Underlines the fact that gradual adaptation of the agricultural sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the "health check";
pabrėžia, kad žemės ūkio sektorius gali būti pritaikytas prie klimato kaitos ir gali būti sušvelninti klimato kaitos padariniai šiam sektoriui, jei būtų taikomi teisės aktai, kuriais stiprinamas tvarumas ir kuriami nauji būdai, kaip naudoti ir valdyti vandens ir kitus gamtos išteklius;
Emphasises that the agricultural sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
MOP 3), išvadų, pagal kurias kuriamas prisitaikymo fondas siekiant apibrėžtiems prisitaikymo projektams skirti lėšų, gautų renkant pagal švarios plėtros mechanizmą (ŠPM) parengtiems projektams nustatytus mokesčius, kurie vykdomi besivystančiose valstybėse, kurios yra Kioto protokolo šalys; pabrėžia, kad šis proveržis – priimtas sprendimas finansuoti besivystančiųjų šalių prisitaikymą nepriklausomai nuo pagalbos teikėjų – įvyko prieš patvirtinant Balio veiksmų planą;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to put into operation the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on Clean Development Mechanism (CDM) projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;
mano, kad būtina bendradarbiauti siekiant remti skurdesnes Europos teritorijas ir besivystančias šalis, nes šioms sritims klimato kaita padarys daugiausia žalos, bet jos turės mažiausiai galimybių pašalinti jos padarinius; apgailestauja, kad Žaliojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad ES ir besivystančios šalys turi bendradarbiauti prisitaikymo klausimais; ypač pabrėžia, kad reikia būtinai perduoti technologijas ir ugdyti pajėgumus; turėdamas tai mintyje, teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pasitelkti Pasaulinį klimato kaitos aljansą, bet pabrėžia, kad šiuo metu jam skiriama per mažai lėšų;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper on Adapting to Climate Change does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission's initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;
ragina ES politikos sričių pagrindu sukurti didelės apimties ir aiškaus panaudojimo finansines priemones, kaip antai Prekybos taršos leidimais sistema (PTLS), siekiant besivystančioms šalims padėti prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir skirti lėšų valstybių narių taikomoms prisitaikymo politikos priemonėms;
Calls for significant and predictable financial instruments to be developed in the framework of EU policies, such as the Emission Trading Scheme, in order to assist developing countries to adapt to the impacts of climate change as well as to provide funds for adaptation policies within Member States;
ragina Komisiją europiniu lygmeniu ir tarptautiniu požiūriu ištirti, kaip būtų galima būtino prisitaikymo prie klimato kaitos klausimą įtraukti į vystymosi planus ir derybas dėl biudžeto; ragina Komisiją ištirti, kaip šias priemones būtų galima taikyti sektorių politikos kryptims siekiant valdyti viešąjį ir privatų finansavimą ir investicijas; pabrėžia, kad šios pastangos, kuriomis siekiama įtraukti šį klausimą, turi apimti mokslo, integravimo, sąmoningumo didinimo, informacijos, bendradarbiavimo ir stebėjimo sritis ir turi būti aiškiai laikomasi kriterijų bei nuolatos tikrinama kaip jų laikomasi siekiant pagrįsti tolesnės paramos skyrimą, ir apie šio tikrinimo rezultatus pranešama Parlamentui ir Tarybai;
Invites the Commission to examine on a European level, and in the international context, how to incorporate necessary adaptation in response to climate change into development plans and budget negotiations; invites the Commission to investigate how to apply such measures to sectoral policies to steer public and private funding and investments; underlines the fact that such incorporation efforts must cover the fields of science, mainstreaming, awareness raising, information, cooperation and monitoring, clearly following criteria checked regularly for compliance to justify further support and with reporting back to Parliament and the Council;
pabrėžia, kad labai stiprėja poreikis racionaliau naudoti vandens išteklius ir diegti vandens paklausos valdymą, nes vandens išteklių vis mažėja; ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti integruotas priemones siekiant užtikrinti aprūpinimą vandeniu, jo prieinamumą, naudojimą ir saugojimą ir skatinti naujoviškas technologijas bei praktiką, įskaitant bandomuosius projektus, skirtus dėl sausros kilusiai žalai ir potvynių rizikai mažinti; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu laikytis ekosistemos požiūrio siekiant užkirsti kelią dirvožemio erozijos, potvynių, dykumėjimo, kylančio jūros lygio ir buveinei nebūdingų rūšių plitimo padariniams atsirasti ir juos švelninti, taip pat siekiant didinti atsparumą miškų gaisrams;
Stresses the importance of an increased need for rational use of water by means of "water demand management", since water is becoming a scarce resource; calls on the Commission and Member States to adopt integrative measures to ensure the availability, accessibility, use and conservation of water, and to promote innovative technologies and practices, including pilot projects, which will help to reduce drought damage and flooding risks; in this context, recognises the importance of an ecosystem approach in preventing and absorbing the impacts of soil erosion, flooding, desertification, rising sea levels and invasive alien species, and in increasing resistance to forest fires;
, "Natura 2000", Vandens pagrindų direktyvą 2000 m. spalio 23 d.
, Natura 2000 and the Water Framework Directive .
), būtų galima padėti spręsti šį klausimą Europoje; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę šios politikos krypties įgyvendinimui ir užtikrinti greitą ir veiksmingą prisitaikymą prie klimato kaitos;
) can help to address this issue in Europe; calls on the Commission and Member States to attach the highest priority to implementation of this policy, so as to ensure rapid and efficient adaptation to climate change;
teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Europos prisitaikymo prie klimato kaitos patariamąją grupę ir pabrėžia, kad ši ekspertų grupė turi nurodyti, kaip ES lygmeniu įgyvendinti nuoseklius jungtinius sektorinius strateginius planus ir išplėsti politinius pagrindus, kuriais vadovaujantis būtų galima skatinti investuoti į prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimo veiklą;
Welcomes the Commission's initiative to establish a European Advisory Group for Adaptation to Climate Change and stresses the need for this expert group to provide capabilities for realising coherent intersectoral strategies at EU level as well as for enhancing policy frameworks that could provide incentives for investing in climate change adaptation and mitigation activities;
paveda Pirmininkui perduoti Komisijai šią rezoliuciją kaip Parlamento įnašą į suinteresuotų šalių konsultacijų dėl Žaliosios knygos, kurią savo iniciatyva parengė Komisija, procesą.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission as Parliament's contribution to the stakeholder consultation process on the Green Paper initiated by the Commission.
kadangi 2004 m. rugsėjo mėn. oro linijų "Garuda" skrydžio Nr. GA974 iš Singapūro į Amsterdamą metu nuo apsinuodijimo arsenu mirė žmogaus teisių organizacijų steigėjas, svarbiausias Indonezijos žmogaus teisių gynėjas Munir Said Thalib,
whereas in September 2004 leading Indonesian human rights activist Munir Said Thalib, founder of human rights organisations, died from arsenic poisoning on Garuda flight GA974 from Singapore to Amsterdam,
kadangi Indonezijos Prezidento užsakyta nepriklausomos Munir Said Thalib bylą tyrusios faktų nustatymo grupės ataskaita niekada nebuvo publikuota,
whereas the report by an independent fact-finding team into the Munir Said Thalib case, ordered by the Indonesian President, has never been made public,
kadangi Indonezijos Aukščiausiasis Teismas 2006 m. spalio mėn. panaikino nuosprendį vieninteliam šioje byloje baudžiamojon atsakomybėn patrauktam asmeniui, buvusiam oro linijų "Garuda" antrajam pilotui Pollycarpus Budihari Priyanto,
whereas the only person to have been prosecuted in connection with the case, former Garuda co-pilot Pollycarpus Budihari Priyanto, had his conviction overturned by the Indonesian Supreme Court in October 2006,
kadangi šiuo nužudymu siekta įbauginti ir prigrasinti visus kitus Indonezijos žmogaus teisių gynėjus ir žurnalistus,
whereas this murder was also meant to intimidate and threaten all other Indonesian human rights defenders and journalists,
ragina Indonezijos valdžios institucijas imtis visų reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad visais lygmenimis už nužudymą atsakingi asmenys būtų teisiami ir kad kuo greičiau būtų užtikrintas teisingumas;
Calls on the Indonesian authorities to take all necessary action to ensure that those responsible for the murder at all levels are brought to trial and justice is delivered as quickly as possible;