natgillin/translations-raw huggingface dataset:
primena, kad ES turi būti vieninga, vidutinės trukmės laikotarpiu turėti vieną bendrą atstovą TVF valdyboje, ypač euro zonos klausimams spręsti, ir prireikus, visapusiškai atstovauti valstybes nares ir visame pasaulyje propaguoti demokratiją, žmogaus teises, teisinės valstybės principus, geras darbo ir gyvenimo sąlygas, gerą valdymą, tvarų vystymąsi, laisvą ir sąžiningą prekybą, klimato tikslus, siekdama neatsilikti nuo savo vidaus dienotvarkės, taip pat kovodama su korupcija, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir mokesčių rojumi;
Recalls that the EU must speak with one voice, have a single representative on the IMF board in the mid-term, notably for the eurozone, and, where appropriate, fully represent Member States and globally advocate democracy, human rights, the rule of law, decent work and living conditions, good governance, sustainable development, free and fair trade, and climate goals in keeping with its internal agenda, as well as fighting against corruption, tax fraud, tax evasion and tax havens;
mano, kad Europa turėtų siekti apgalvoto, laisvo ir sąžiningo pasaulinio prekybos susitarimo sudarymo, kad būtų sumažinti didžiuliai skirtumai tarp besiformuojančios ekonomikos ir išsivysčiusių šalių; ragina naikinti kliūtis prekybai; pasaulinio prekybos susitarimo nebuvimą vertina kaip pagrindinę kliūtį, nes išsivysčiusios šalys blokuoja besiformuojančios ekonomikos šalių žemės ūkio produktų eksporto projektus, o besiformuojančios ekonomikos šalys blokuoja pirmaujančios ekonomikos šalių paslaugas;
Considers that Europe should aim at achieving a balanced, free and fair global trade agreement in order to reduce contrasts between emerging economies and developed ones; calls for the dismantling of trade barriers; regards the absence of a global trade agreement as a major handicap, since emerging economies are blocked by developed ones on agricultural exports projects and emerging ones block services from the advanced economies;
pabrėžia, kad reikia atverti viešųjų pirkimų rinkas, remiantis skaidrumo ir abipusiškumo pagrindais;
Stresses the need to open up public procurement markets, on a transparent and reciprocal basis;
pabrėžia, kad Europos Sąjungos santykiuose su pagrindiniais strateginiais partneriais svarbu laikytis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; mano, kad šiuo tikslu Europos Sąjunga turėtų kelti klausimą, ar reikia apsirūpinti priemonėmis, skirtomis tirti trečiųjų šalių ekonominei praktikai, susijusiai su valstybės pagalba ir skirtomis įvertinti veiklą, kuri galėtų būti skirta perkelti pagrindines technologijas už Europos ribų;
Stresses the importance of the spirit of reciprocity, and the mutual benefits to be gained, in the EU's relations with its main strategic partners; considers in this regard that the EU should ask itself whether it might not be expedient to equip itself with tools with which to examine the state aid-related economic practices of third countries and to assess any behaviour which might have the aim of transferring key technologies outside EU territory;
pažymi, kad šiuo metu Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) reikalauja bendro sąskaitų balanso tik regioniniu lygmeniu; ragina priimti buhalterinės apskaitos teisės aktus, pagal kuriuos būtų reikalaujama, kad visos įmonės ir fondai vykdytų buhalterinę apskaitą šalies lygmeniu, ir sudarant susitarimus dėl keitimosi informacija tarp institucijų skatinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje;
Notes that, at present, the International Accounting Standards Board (IASB) requires combined balancing of accounts only at regional level; calls for the adoption of accounting rules which require all businesses and foundations to keep accounts per country, and for the promotion of international tax cooperation by means of agreements between authorities on exchanging information;
primena savo primygtinį reikalavimą imtis plataus mato pasaulinės ekonomikos ir finansų valdysenos reformos siekiant skatinti skaidrumą bei atskaitomybę ir užtikrinti tarptautinių ekonomikos ir finansų institucijų politikos priemonių nuoseklumą; ragina, įgyvendinant pirmąjį etapą siekiant pasaulinės ekonomikos valdysenos struktūros, Brettono Woodso institucijas ir kitas egzistuojančias ekonomikos valdysenos grupes, įskaitant G 20, integruoti į JT sistemą, kur jos turėtų susijungti su PPO, Tarptautine darbo organizacija ir Pasaulio klimato organizacija, kurią reikia sukurti;
Recalls its insistence on a far-reaching reform of global economic and financial governance, in order to promote transparency and accountability and to ensure coherence between the policies of the international economic and financial institutions; calls for the Bretton Woods institutions and other existing economic governance bodies, including the G20, to be integrated, as a first step towards a global economic governance structure, into the UN system, where they should engage with the World Trade Organisation (WTO), with the ILO and with a world climate organisation that needs to be created;
ragina G 20 šalis greit priimti visuotinę koordinuotą politikos veiksmų programą, siekiant prisidėti prie stipraus, stabilaus ir subalansuoto pasaulinės ekonomikos augimo; ragina atitinkamus tų šalių parlamentus dalyvauti veikloje, kuria siekiama padidinti teisėtumą ir atskaitomybę; be to, ragina suteikti daugiau finansinių išteklių TVF ir imtis jo reformų, siekiant padidinti jo skaidrumą bei atskaitomybę ir padaryti jį demokratiškesnį, o kartu sustiprinti jo vaidmenį atliekant ekonominę ir finansinę savo narių stebėseną, siekiant sukurti patikimą saugumo tinklą, skirtą kovoti su pasauliniu disbalansu;
Calls for the prompt adoption by the G20 countries of global and coordinated policy measures to contribute to strong, stable and balanced global sustainable growth; calls for the involvement of those countries' respective parliaments with a view to increasing legitimacy and accountability; calls, moreover, for a reform of, and more financial resources for, the IMF in order to enhance its transparency and accountability and render it more democratic, while strengthening its role in the economic and financial surveillance of its members, with a view to setting up a credible safety net to combat global imbalances;
ragina įdiegti naujus finansinės pagalbos mechanizmus, t. y.:
Calls for new financial assistance arrangements to be introduced, as follows:
reformuotas TVF blogiausiu atveju galėtų veikti kaip pasaulinis skolintojas ir galėtų atsverti atskirų šalių poreikį kaupti valiutos rezervus, jei jo galimybės teikti trumpalaikį likvidumą ir stipresnio finansinio saugumo tinklai būtų sustiprinti;
a reformed IMF could act as a global lender of last resort and could counteract the need of individual countries to accumulate currency reserves if its ability to deliver short-term liquidity and stronger financial safety nets were strengthened;
PRBS dabartinė krizė atskleidė poreikį kurti paskatas finansų rinkoms skatinti ilgalaikes investicijas ir tvarų vystymąsi; finansinis daugiašalių ir dvišalių plėtros bankų ir organizacijų vaidmuo turi būti atnaujintas ir patobulintas kaip atsakas į padidėjusį besivystančių šalių finansavimo poreikį; įplaukos, gautos iš finansinių sandorių mokesčio, turėtų būti naudojamos TVT įgyvendinimui iš dalies finansuoti ir bus reikalingos, siekiant įgyvendinti įsipareigojimus klimato kaitos srityje; turėtų būti nuolat nagrinėjama kitų plėtros priemonėms skirtų finansavimo šaltinių, ypač skurdžiausių valstybių skolų restruktūrizavimo ir panaikinimo bei perlaidų srautų skatinimo, svarba; reikėtų pakartotinai prisiimti numatytos oficialios pagalbos vystymuisi (OPV) įsipareigojimus ir apsvarstyti papildomų naujoviškų finansavimo šaltinių panaudojimo galimybę, siekiant panaikinti finansavimo deficitą, kurį sukėlė ekonomikos lygio smukimas besivystančiose šalyse; valstybės narės turėtų patvirtinti savo pažadą 0,7 proc. savo BNP skirti TVT įgyvendinimui finansuoti;
MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
ES turi nustatyti politinius prioritetus ir susitarti dėl finansavimo, siekiant glaudesnio Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo po sukrėtimų ir kartu su jais vykstančių pokyčių pietų Viduržemio jūros regiono šalyse partnerėse; atsižvelgiant į šį kontekstą, būtina, kad Europos projektų obligacijų priemonė turi būti taikoma ir Viduržemio jūros regiono šalių projektams tvaraus transporto ir energetikos, skaitmeninės darbotvarkės ir švietimo srityse, sukuriant pridėtinės vertės šalims abipus Viduržemio jūros;
the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of sustainable transport and energy, the digital agenda and education, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
primena, kad nė viena šalis ir joks šalių blokas neturės naudos iš valiutų karo, galinčio panaikinti visas ES piliečių pastangas sumažinti valstybių skolą ir vykdyti struktūrines reformas; pažymi, jog euras užkirto kelią valiutų krizės, istoriškai dažnai susijusios su finansinėmis krizėmis, protrūkiui; primena, kad daugiašalės prekybos sistemos (PPO) taisyklės netaikomos kapitalo srautams ir neprilygsta daugiašalei pinigų sistemai;
Recalls that no country or block of countries would benefit from a ‘currency war’, which could reverse any efforts made by EU citizens in response to the need to reduce sovereign debt and to carry out structural reforms; notes that the euro has prevented the onset of a currency crisis of the kind historically often associated with financial crises; recalls that the multilateral trade system (WTO) rules do not cover capital flows and are not matched by a multilateral monetary system;
primena Korėjoje patvirtintą G 20 tikslą sukurti stabilesnę ir atsparesnę tarptautinę pinigų sistemą (TPS); supranta visuotinį susirūpinimą dėl tarptautinės pinigų sistemos veikimo ir ragina kuo skubiau atlikti svarbų šuolį į priekį; todėl prašo, kad TPS būtų reformuota taip, jog užtikrintų sisteminį ir visa apimantį bendradarbiavimą makroekonomikos srityje vykstant tvariam ir subalansuotam visuotiniam augimui;
Recalls the Korea G20 goal of building a more stable and resilient international monetary system (IMS); recognises the global concern about the functioning of the IMS and calls for a major leap forward to be taken as a matter of urgency; requests, therefore, that the IMS be reformed in such a way as to ensure systematic and comprehensive macroeconomic cooperation with sustainable and balanced global growth;
valiutų kursais: pirmasis žingsnis būtų taikyti politikos priemones, kurios sudarytų galimybę valiutų kursus laipsniškai pakankamai suderinti su kintančiais makroekonominiais principais;
exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
rezervine valiuta: reikalingos tarptautinės rezervų sistemos reformos, kad nesusidarytų situacijos, kai rezervai sukelia pasaulinį disbalansą; dabartinė doleriu paremta tarptautinė rezervų sistema gali būti laipsniškai keičiama daugiašale sistema, kurios pagrindas būtų specialiosios skolinimosi teisės (SST) ir kurią sudarytų platus viso pasaulio valiutų krepšelis, visų pirma Kinijos juaniai ir Brazilijos realas;
reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
kapitalo srautais: reikėtų sukurti daugiašalę taisyklių sistemą, kuri padėtų sudaryti palankesnes sąlygas ilgalaikiam kapitalo judėjimui, palengvinti nespekuliatyvinį kapitalo nutekėjimą, išvengti trikdžių suskaidytose vertybinių popierių rinkose ir užtikrinti skaidrų, atvirą ir sklandų iždo obligacijų rinkos veikimą, išvengiant netinkamo jų panaudojimo kaip vektoriaus merkantilistinei arba prieš kaimynines valstybes nukreiptai politikai vykdyti skatinimo;
capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
be to, ragina ilgalaikės perspektyvos požiūriu apsvarstyti galimybę sukurti pasaulinę rezervo valiutą, iš pat pradžių paremtą SST ir TVF plėtra ir transformacijomis;
Furthermore, calls for thought to be given – in the long term – to the possibility of creating a global reserve currency initially based on the development and transformation of SDRs and of the IMF;
ES konkurencingumo ir tvarumo didinimas, strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas skatinant inovacijas ir ilgalaikes investicijas, siekiant didesnio užimtumo ir augimo
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the Europe 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
Konkurencingumas, konvergencija ir strategija „Europa 2020“
Competitiveness, convergence and the Europe 2020 strategy
ragina nustatant Europos semestrą sistemingai ir nuodugniai atsižvelgti į strategijos „Europa 2020“ tikslus ir būtinybę įveikti visus ES vidaus neatitikimus;
Calls for full and consistent account to be taken of the Europe 2020 strategy objectives and the need to overcome all EU internal imbalances when defining the content of the European semester;
atkreipia dėmesį į viena kitą papildančių Europos Sąjungos politikos krypčių svarbą, siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, paremtą įvairiomis priemonėmis,
Emphasises the importance of mutually supportive Union policies in fulfilling the Europe 2020 strategy of smart, sustainable and inclusive growth and jobs, backed up by the diverse tools of,
, susijusiomis su į ateitį orientuotomis švietimo, aplinkos, klimato ir energetikos strategijomis, išteklių naudojimo efektyvumo principu, atnaujinta žemės ūkio politika, sanglaudos politika, naujovių ir MTTP strategijomis, atnaujintu ES biudžetu ir tinkamiau šiems bendriems tikslams pasiekti pritaikytomis nacionalinių biudžetų priemonėmis;
, future-oriented education, environment, climate and energy strategies, resource efficiency, renewed agricultural policy, cohesion policy, innovation and R&D strategies, a renewed EU budget and greater alignment between national budgets in support of these common goals;
pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tvarumo aspektas turi būti integruotas į visas atitinkamas politikos sritis, kad ES vėl taptų pasaulio lydere; pabrėžia, jog norint, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio ekonomikos veikėja, nepaprastai svarbu imtis iniciatyvos pereiti prie nekeliančios pavojaus aplinkai, efektyviai išteklius naudojančios, tvarios visuomenės; pabrėžia, kad didelio masto investicijos į aplinkai nekenkiančią infrastruktūrą ir atsinaujinančią energiją – puikus ekonomikos atsigavimo bei ilgalaikio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo būdas;
Stresses that the sustainability element of the Europe 2020 strategy needs to be mainstreamed across all relevant policy fields in order for the EU to regain world leadership; underlines that, if Europe is to remain competitive in the global economy, it must take the lead in the eco-friendly transformation towards a resource-efficient, sustainable society; emphasises that large-scale investment in eco-friendly infrastructures, renewable energies and energy efficiency is an excellent way of stimulating the recovery and promoting long-term growth and job creation;
primena, kad iki šiol dar nėra visapusiškai išnaudotos bendrosios rinkos galimybės ir kad reikia tolesnio politinio ryžto ir ryžtingų veiksmų, siekiant išlaisvinti visą rinkos potencialą tvaraus ir socialiai integruoto ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti Europos paslaugų sektorių ir stiprinti prekybą paslaugomis;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ sėkmė priklauso nuo visos ES įsipareigojimų, taip pat nuo valstybių narių, nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų ir socialinių partnerių nuosavybės teisių; primena, kad, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, labai svarbus glaudus ir gerai funkcionuojantis socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos, taip pat svarbu skatinti tikrą Europos socialinį dialogą makroekonominės politikos ir priemonių klausimu; pažymi, jog šios priemonės turėtų būti vykdomos toliau, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl tolesnių veiksmų;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, and on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong and properly functioning social dialogue and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures; notes that these measures should be pursued in order to achieve broad consensus on the way forward;
pažymi, kad vis labiau didėja regioninių ir vietos institucijų įgaliojimai ir atsakomybė; primena, kad du trečdaliai viešųjų investicijų Europoje ir toliau bus vykdomos regionų ir vietos lygmeniu; pažymi, kad nuo pasirinkto lygmens viešosioms investicijoms vykdyti labai priklauso jų veiksmingumas; todėl pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad viešosioms investicijos būtų vykdomos veiksmingiausiu valdymo lygmeniu;
Notes the growing powers and responsibilities of regional and local authorities; recalls that two thirds of public investment in Europe remains at sub-national level; notes that the choice of the level at which public investment is made and executed has a very significant impact on its efficiency; stresses, therefore, the importance of ensuring that public investment takes place at the most efficient level of governance;
primygtinai ragina nacionalinius parlamentus ir vyriausybes veikti atsakingai priimant nacionalinio lygio sprendimus, susijusius su ES, ir įtraukti ES aspektą į jų nacionalines diskusijas;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
pabrėžia, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti suderintas su vidutinio ir ilgojo laikotarpio tikslais, nurodytais strategijoje „Europa 2020“, ypač atsižvelgiant į darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį, investicijas į infrastruktūrą, išteklių naudojimo veiksmingumą, perėjimą prie ekologiškos ir žinių ekonomikos, siekiant padidinti konkurencingumą ir socialinę, ekonominę bei teritorinę sanglaudą; pažymi, kad įvairios nacionalinės ir ES politikos kryptys turi teikti nuoseklią paramą strategijai ir kad biudžeto drausmė, tuo atveju, jei būtų taikomi be aiškiai apibrėžtos strategijos, gali kelti pavojų augimo perspektyvoms, sumažinti konkurencingumą ir ilgainiui rimtai pakenkti ekonomikai; primena, kad atvirojo koordinavimo metodas žlugo, todėl į strategiją „Europa 2020“ turėtų būti įtraukti Komisijos valstybėms narėms parengti privalomi tikslai, taip pat didžiausios ir mažiausios vertės, taikomos tam tikriems makroekonominiams jų ekonomikos aspektams;
Stresses that fiscal consolidation must be accompanied by medium- and long-term targets such as those identified by the Europe 2020 strategy, especially with regard to job creation, social inclusion, investment in infrastructure, resource efficiency, ecological transformation of the economy and a knowledge-based economy, so as to increase competitiveness and social, economic and territorial cohesion; notes that the various national and EU policies should provide coherent support for the strategy and that budget discipline can, if imposed without a well-defined strategy, undermine growth prospects, reduce competitiveness and seriously harm the economy in the long run; recalls that, as the open method of coordination has failed, the Europe 2020 strategy should include binding targets drawn up by the Commission for Member States with maximum and minimum values to be applied to certain macroeconomic aspects of their economies;
ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Eurostatu, atlikti griežtą visų valstybių narių finansinį auditą, siekiant nustatyti jų faktinę finansinę būklę tam, kad būtų galima priimti pagrįstus sprendimus dėl strategijos „Europa 2020“, regionų ir sanglaudos projektų; ragina kruopščiai išnagrinėti visas Europos Sąjungos finansavimo programas, taip pat nacionalines ir regionines subsidijų programas; rekomenduoja griežtai analizuoti visų finansavimo programų ES ir nacionalinių bei regioninių subsidijų perspektyvumą; rekomenduoja aktyviau vykdyti programas, kurių sėkmingas įgyvendinimas yra gyvybiškai svarbus, ir panaikinti neveiksmingas subsidijų ir ekonominės plėtros programas;
Calls for a strict financial audit of all Member States, to be initiated by the Commission in close cooperation with Eurostat, in order to determine their actual financial status, thereby enabling fact-based decisions to be taken with regard to the Europe 2020 strategy and regional and cohesion projects; calls for scrutiny of all funding programmes in the European Union and of national and regional subsidies; recommends intensification of the projects and programmes, the success of which is vital, and in turn the eradication of ineffectual subsidies and economic development schemes;