natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad sprendžiant jaunimo aukšto nedarbo lygio problemą, turi būti labiau akcentuojama, kad reikia užtikrinti mokymus ir galimybes įsidarbinti kiekvienam jaunuoliui, mažinant reikalavimus jaunimui pradedant pirmąjį darbą ir kuriant ES programas, skirtas skatinti jaunimo verslumą visais mokymo etapais;
Stresses that, to address the issue of high youth unemployment, more emphasis should be placed on ensuring training and job opportunities for every young person, on lowering the thresholds for young people to enter a first job and on setting up EU programmes to promote entrepreneurship among young people at all stages of education;
mano, jog aukštasis išsilavinimas yra pagrindinis ekonominės ir socialinės plėtros, inovacijų ir augimo variklis, ir jog dėl to derėtų skirti daugiau dėmesio turėtų būti Bolonijos proceso tąsai ir tam, kad valstybės narės įgyvendintų sutartus principus visoje Europos aukštojo mokslo erdvėje;
Considers that higher education is a major driver for economic and social development, innovation and growth, and that greater emphasis should therefore be put on the follow-up to the Bologna Process and the implementation by Member States of the agreed principles across the European Higher Education Area;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Europos skaitmeninė darbotvarkė’
Flagship initiative: ’A Digital Agenda for Europe’
sveikina pastaruosius plataus užmojo Komisijos pasiūlymus dėl Skaitmeninės darbotvarkės ir ragina valstybes nares kuo greičiau visapusiškai įgyvendinti tas iniciatyvas;
Welcomes the recent ambitious proposals by the Commission on the Digital Agenda and urges the Member States to fully implement these initiatives;
pabrėžia, kad IRT sektoriuje slypi milžiniškas darbo vietų potencialas ir kad jis atlieka svarbų vaidmenį Europai siekiant tapti išteklius ir energiją taupančia ekonomika; pažymi, kad konkurencija šiame sektoriuje skatina naujoves, ir pabrėžia, kad reikalingos konkurencingos rinkos, atviros naujiems veikėjams, kurios palengvintų naujų, inovacinių technologijų diegimą; pabrėžia, kad svarbu ir toliau siekti, kad visi piliečiai ir vartotojai turėtų visuotinę prieigą prie sparčiojo fiksuotojo ir mobilaus plačiajuosčio ryšio sąžiningomis sąlygomis ir už konkurencingą kainą, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas prieinamas politikos priemones siekiant plačiajuosčio ryšio visiems Europos piliečiams, įskaitant nacionalinius plačiajuosčio ir sparčiojo ryšio aprėpties tikslus ir specialias programas, skirtas didinti vaikų kompiuteriniam raštingumui naudojant kompiuterius mokyklose;
Stresses the immense job potential of the ICT sector and its key role in making Europe a resource-efficient and energy-efficient economy; points out that competition in the sector fosters innovation, and highlights the need for competitive markets, open to new players, to facilitate the deployment of new, innovative technologies; stresses the importance of continuing efforts to afford ubiquitous high-speed access to fixed and mobile broadband, on fair terms and at competitive prices for all citizens and consumers, irrespective of their whereabouts; calls on the Commission and the Member States to promote all available policy instruments to achieve broadband access for all European citizens, including national targets for broadband and high-speed coverage and special programmes to increase children's computer literacy through the use of computers in schools;
pažymi, kad Europos skaitmeninė darbotvarkė padarys esminį poveikį kultūrai, žiniasklaidai bei švietimui ir kad todėl reikalingas integruotas, o ne segmentuotas požiūris; mano, kad ypatingai svarbu atkreipti dėmesį į naujos žiniasklaidos poveikį, pvz., per įsipareigojimą stiprinti e. įgūdžius, ir į klausimus susijusius su interneto turiniu bei į ekonomikos ir technikos aspektus vidaus rinkoje vykdant visų politikos krypčių iniciatyvas, susijusias su Skaitmenine darbotvarke;
Notes that Europe's Digital Agenda will impact crucially on the fields of culture, media and education and that an integrated, rather than a compartmentalised, approach is therefore required; considers it vital to devote attention to the impact of new media, e.g. through a commitment to fostering e-skills, and to the question of online content, alongside internal-market, economic and technical considerations, in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
vis dėlto pažymi, kad laisvam skaitmeninių paslaugų judėjimui šiuo metu trukdo nesusietos nacionalinio lygmens taisyklės;
Notes, however, that the free movement of digital services is currently impeded by fragmented rules at national level;
mano, kad kūrybinė pramonė taip pat vaidina svarbų vaidmenį skaitmeninėje aplinkoje skatinant kultūrinę įvairovę ES;
Considers that the creative industry also plays an important role within the digital environment in fostering cultural diversity in the EU;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Tausiai išteklius naudojanti Europa’
Flagship initiative: ’Resource-efficient Europe’
laikosi nuomonės, kad efektyvesnis išteklių naudojimas turėtų būti visos strategijos prioritetas ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti vis augančių naftos kainų pasekmėms ir brangiųjų metalų, kurie gyvybiškai svarbūs visam elektronikos sektoriui ir ypač elektrinių automobilių akumuliatorių gamybai, ribotai pasiūlai;
Takes the view that enhancing resource efficiency should be a priority throughout the strategy, and that particular attention must be paid to the effects of ever-increasing oil prices and to the limited supply of precious metals vital to electronics generally and to battery production for electric cars in particular;
mano, kad inovacijos turi būti energingai vykdomos, kad būtų pasiekti aplinkos pagerinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir sąnaudų mažinimo tikslai ir kad teisėtų tikslų bei reglamentuojančių priemonių nustatymas yra veiksmingiausios tokių inovacijų skatinimo priemonės;
Considers that innovation needs to be vigorously pursued in order to achieve the goals of environmental improvement, resource-use efficiency and cost reduction, and that the setting of legal targets and the introduction of regulatory measures are the most effective means of promoting such innovation;
mano, kad derėtų pritaikyti ES struktūrinių fondų lėšų paskirstymo taisykles siekiant atsižvelgti į poreikį skatinti inovacijas, kurios padeda sumažinti sąnaudas ir gerinti išteklių naudojimą;
Believes that the rules for distribution of the EU structural funds should be adjusted to take account of the need to promote innovation that reduces costs and improves resource use;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Švari ir efektyviai naudojama energija’
Flagship initiative: ’Clean and efficient energy’
atkreipia dėmesį į tai, kad, vykdant tvarios gamybos procesus kartu veiksmingai panaudojant išteklius ir vykdant integruotą energijos politiką, taip pat toliau plėtojant atsinaujinančius energijos šaltinius Europos Sąjunga ne tik galės pasiekti tikslus klimato kaitos ir energijos srityje, bet ir Europoje išlaikyti tvirtą gamybos bazę bei padidinti konkurencingumą, augimą ir užimtumą;
Underlines that sustainable production processes, coupled with resource efficiency and an integrated energy policy, and the further development of renewable energy sources will enable the EU not only to meet its climate and energy targets but also to maintain a strong manufacturing base in Europe and to boost competitiveness, growth and employment;
pabrėžia, kad efektyvus energijos vartojimas yra ne tik efektyviausia priemonė siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sustiprinti energetinį saugumą, bet kad ši priemonė galėtų padėti iki 2020 m. sukurti daug darbo vietų; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares energijos vartojimo efektyvumą padaryti pagrindiniu ES darbotvarkės prioritetu, taip pat jį laikyti prioritetu skiriant biudžetą; konkrečiau kalbant, ragina paspartinti esamų teisės aktų įgyvendinimą ir laiku pateikti ryžtingą naujo Europos efektyvumo veiksmų plano pasiūlymą, įskaitant Energetinių paslaugų direktyvos peržiūrą ir privalomo energijos vartojimo efektyvumo tikslo nustatymą;
Highlights the fact that not only is energy efficiency the most cost-effective way of reducing greenhouse gas emissions and enhancing energy security, but it could also create a significant number of jobs by 2020; calls, therefore, on the Commission and the Member States to put energy efficiency at the top of the EU agenda, including in budgetary terms; more specifically, calls for the implementation of existing legislation to be stepped up and for a timely and ambitious proposal for the new European Efficiency Action Plan, including revision of the energy services directive and the introduction of a binding energy efficiency target;
pažymi, kad siekiant spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius iki 2020 m. ir vėliau bus reikalingos didelės investicijos į energetikos infrastruktūrą, įskaitant investicijas, reikalingas modernizuoti Europos energetikos tinklus, kurti tikruosius Europos energetikos pažangiuosius ir bendruosius tinklus, žaliuosius koridorius, sąveikas, užbaigti projektą ’Galileo’, vykdyti projektus, susijusius su ekologiškomis technologijomis, e. sveikata, transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programa ir laisvomis bei lygiomis galimybėmis naudotis IRT ir plačiajuosčiu ryšiu; taip pat pabrėžia, kad itin svarbu užbaigti energetikos vidaus rinkos kūrimą ir raginti valstybes nares greitai įgyvendinti 3-ąjį energetikos priemonių rinkinį siekiant paskatinti ekonomikos augimą, rinkos atsivėrimą ir geresnę vartotojų teisių apsaugą bei sustiprinti ES energijos tiekimo saugumą; mano, kad itin svarbu toliau šias iniciatyvas vykdyti siekiant stimuliuoti vidaus energetikos rinką ir įtraukti didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei rengti tolesnius pagrindinius infrastruktūrų projektus trečiosiose šalyse, ypač Viduržemio jūros ir Eurazijos regionuose; pažymi, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai yra geriausi vietiniai mūsų žemyno energijos ištekliai, taigi ragina patvirtinti plataus užmojo įgyvendinimo priemones, kad valstybės narės vykdytų su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusius įsipareigojimus;
Notes that, to tackle the climate challenge, substantial investments in energy infrastructure will be needed before 2020 and beyond, including investment in the upgrading of Europe's energy networks, a truly European, smart energy super-grid, green corridors, interconnections, completing the Galileo project, green technology, e-health, the Trans-European Transport Network (TEN-T) programme and free and equitable access to ICT and broadband; further points out that it is essential to complete the internal energy market and to encourage Member States to implement rapidly the third energy package in order to stimulate economic growth, market opening and the improvement of consumer rights and to enhance the EU's security of energy supply; considers it essential to pursue these initiatives, in order to stimulate the internal energy market and integrate an increasing share of renewable sources of energy, and also to develop further major infrastructure projects in third countries, notably in the Mediterranean and Eurasian regions; notes that renewable energy sources are the best indigenous energy resources of our continent, and calls, therefore, for ambitious implementation measures to meet Member States’ renewable-energy obligations;
pažymi, kad Sąjunga turi veiksmingiau investuoti į transporto infrastruktūrą, pvz., į transeuropinį transporto tinklą TEN-T, skatinti darbo vietų kūrimą, gerinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurti tvarią ir tarpusavyje susijusią transporto sistemą; ragina skatinti transporto rūšių sąveiką ir pažangų logistikos naudojimą, nes norint dekarbonizuoti transporto sektorių ir užtikrinti jo tvarumą reikės diegti naujovėms, naujas technologijas ir skirti finansinių išteklių;
Points out that the Union needs to invest more efficiently in existing transport infrastructures, such as TEN-T, to boost job creation, improve social and territorial cohesion and create a sustainable and interoperable transport system; calls for an interplay between transport modes and the smart use of logistics, since de-carbonising the transport sector and making it sustainable will require innovation, new technologies and financial resources;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika’
Flagship initiative: ’An industrial policy for the globalisation era’
tvirtai remia pramonės politiką, kad būtų kuriama kuo palankesnė aplinka išsaugoti ir plėtoti tvirtą, konkurencingą ir įvairiopą Europos pramoninį pagrindą; palankiai vertina ir pabrėžia tai, kad tokia politika apima visą pramonės sektorių ir kad pagrindinis jos tikslas – kurti tinkamas pagrindines sąlygas;
Strongly supports an industrial policy for creating the best environment to maintain and develop a strong, competitive and diversified industrial base in Europe; welcomes, and highlights, the fact that such a policy covers the industrial sector in its entirety and that its main objective is to create appropriate framework conditions;
ragina pertvarkyti Europos pramonę – įgyvendinti tvarią Europos pramonės politiką, orientuotą į ilgalaikių darbo vietų kūrimą, į efektyvesnius išteklius ir geresnį jų naudojimą; mano, kad norint užtikrinti tvarią Europos pramonės plėtrą reikia vesti intensyvų dialogą su darbuotojais ir darbininkais; primena, kad šio perėjimo metu reikės numatyti priemones, kurias taikant bus padedama darbuotojams pereiti prie naujos ir aplinkosaugos požiūriu tvarios ekonomikos;
Calls for a transformation of European industry through a European sustainable industrial policy geared towards the creation of sustainable jobs and the amelioration of resource efficiency and resource use; believes that the sustainable development of European industry requires intensive dialogue with employees and workers; reiterates that this transition will require measures to help workers make the transition towards a new environmentally sustainable economy;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė’
Flagship Initiative: ’An agenda for new skills and jobs’
mano, kad svarbu mažėjantį ES konkurencingumą vertinti pasaulio mastu ir kad turint mintyje tai, kad numatoma, jog ilgainiui trūks darbo jėgos, svarbu mąstyti apie tai, kas bus po krizės, ir nagrinėti Europos sistemas, skiriamas žinių migracijos galimybėms sudaryti ir užkisti kelią Europos protų nutekėjimui;
Considers it important to look at Europe's diminishing competitiveness on a global scale, and that, bearing in mind projected long-term labour shortages, it is also important to look beyond the crisis and to explore European schemes offering scope for knowledge migration and the prevention of a European ’brain drain’;
ragina valstybes nares, Tarybą, Komisiją ir Parlamentą iki metų pabaigos priimti ambicingų užmojų ekologiškų darbų strategiją, pagal kurią būtų nustatytos pagrindinės sąlygos, kaip panaudoti tvaresnės ekonomikos, pagrįstos įgūdžiais ir naujovėmis, užimtumo potencialą, ir būtų užtikrinta, kad perėjimą prie tokios ekonomikos lydėtų profesinis mokymas, visą gyvenimą trunkantis mokymasis ir socialinė apsauga visiems;
Calls on the Member States, the Council and the Commission, with Parliament, to adopt by the end of the year an ambitious green jobs strategy, setting out the framework conditions for tapping the employment potential of a more sustainable economy based on skills and innovation, and ensuring that the transition towards such an economy is supported by training, lifelong learning and social security for all;
Pavyzdinė iniciatyva: ’Europos kovos su skurdu planas’
Flagship initiative: ’European Platform against Poverty’
mano, kad turi būti pasirinkti tokie skurdo ir socialinės atskirties rodikliai, kurie atspindėtų poreikį mažinti skurdą asmenis, ypač moteris, įtraukiant į darbo rinką; todėl ragina kurti naujas priemones, kuriomis būtų galima įvertinti atskirties nuo darbo rinkos ir skurdo ryšį atskirais atvejais; pabrėžia, kad socialinės paslaugos yra ypatingai svarbios vykdant socialinę integraciją;
Believes that the choice of indicators for poverty and social inclusion should reflect the need to reduce poverty by getting individuals, in particular women, involved in the labour market; calls, therefore, for the development of new instruments for measuring the link between exclusion from the labour market and poverty at individual level; stresses that social services are crucial to the pursuit of social inclusion;
paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai.
Instruct its President to forward this resolution to the European Council and the Commission.
B7-0349 , 0355 ir 0356/2010
B7-0349 , 0355 and 0356/2010
atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl strategijos ’Europa 2020’ Priimti tekstai, P7_TA(2010)0053 .
having regard to its resolution of 10 March 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0053 .
atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų ir Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos susitikimą Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės klausimais,
having regard to the meeting of the Heads of State and Government of the eurozone countries and of the Ecofin Council on the European Financial Stabilisation Mechanism,
atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. gegužės 12 d. komunikatą dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo ( COM(2010)0250 ),
having regard to the Commission communication of 12 May 2010 on reinforcing economic policy coordination ( COM(2010)0250 ),
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2010 m. gegužės 10 d. priimtus šešis pranešimus,
having regard to the six reports adopted in its Committee on Economic and Monetary Affairs on 10 May 2010,
atsižvelgdamas į savo Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto darbą,
having regard to the work of its Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis,
kadangi dabartinė finansų ir ekonomikos krizė parodė, kad būtinas tvirtesnis ekonomikos ir pinigų valdymas,
whereas the current financial and economic crisis shows that stronger economic and monetary governance is necessary,
kadangi strategija ’Europa 2020’ turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kadangi BVP sumažėjo 4 proc., taip pat labai sumažėjo pramonės gamyba ir kadangi darbo neturi daugiau kaip 23 mln. moterų ir vyrų, todėl tai gali būti vadinama svarbiu socialiniu ir ekonominiu iššūkiu,
whereas the EU 2020 strategy should promote economic growth and create jobs, and whereas the 4% drop in GDP, falling industrial production and a total of more than 23 million unemployed women and men represent an important social and economic challenge,
Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, skirta euro zonos stabilumui užtikrinti – svarbus pirmasis žingsnis
A European Financial Stabilisation Mechanism to guarantee the stability of the euro as an important first step
mano, kad 2010 m. gegužės 9 d. pasiektas susitarimas įsteigti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę siekiant padėti ir euro zonos, ir euro zonai nepriklausančioms šalims įveikti finansinius sunkumus yra labai svarbus Europos istorijos įvykis; apgailestauja dėl to, kad Europos politikai anksčiau nesiėmė ryžtingų veiksmų, nepaisant to, kad finansų krizė vis gilėjo;
Considers that the agreement reached on 9 May 2010 to establish a European Financial Stabilisation Mechanism to help both eurozone and non-eurozone countries in financial difficulty represents a crucial moment in European history; deplores the fact that European policymakers did not take decisive action earlier, despite the deepening financial crisis;
primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad Europos Parlamentas turės suteikti savo patvirtinimą tuo atveju, jei Komisija ir Taryba norės pasinaudoti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone tarptautinėse kapitalo rinkose;
Reminds the Commission and the Member States that Parliament will have to give its approval should the Commission and Council seek to apply the European Financial Stabilisation Mechanism on the international capital markets;
mano, kad šis susitarimas – svarbus žingsnis siekiant suteikti Europos Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikai tvirtą ir tvarų pagrindą;
Considers the agreement to be an important first step towards giving the European Union a more robust and sustainable economic and monetary policy framework;
pabrėžia, kad naujausi įvykiai rodo, jog euro zonai reikalingas griežtesnis ekonominis valdymas, taip pat pabrėžia, kad esant netvirtam socialiniam ir ekonominiam ramsčiui sugrius ir piniginis ramstis;
Stresses that the recent events show that the eurozone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail;
pabrėžia, kad norint atkurti pakankamą augimo greitį ir pasiekti tvarios ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos tikslą, prioritetas turėtų būti skiriamas kovai su nuolatiniais ir dideliais makroekonominiais pusiausvyros sutrikimais ir skirtingu konkurencingumo lygiu; pritaria tam, kad Komisija savo komunikate dėl ekonominės politikos koordinavimo pripažino šią būtinybę;
Underlines that in order to restore sound growth rates and achieve the objective of sustainable economic development and social cohesion priority should be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and disparities in competitiveness; welcomes the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
ragina Europos Vadovų Tarybos 2010 m. kovo mėn. susitikime įsteigtą darbo grupę pagreitinti savo darbą ir iki 2010 m. rugsėjo mėn. pateikti Bendrijos metodu pagrįstų konkrečių pasiūlymų dėl glaudesnio ir platesnio ekonomikos koordinavimo;
Calls on the Task Force established by the European Council in March 2010 to speed up its work and, before September 2010, to come forward with concrete proposals, based on the Community method, on deeper and broader economic coordination;
pabrėžia, kad ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas yra labai svarbus siekiant stabilumo ir augimo; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl euro zonos valdymo stiprinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurie parengti siekiant išvengti esamos valiutos krizės pasikartojimo, bei sutinka su tuo, kad Stabilumo ir augimo pakte turėtų būti numatyti veiksmingesni skatinimo ir nuobaudų mechanizmai;
Points out that the long-term sustainability of public finances is essential for stability and growth; welcomes the Commission proposals to strengthen the management of the eurozone in the medium and long term, which are designed to prevent any repetition of the current currency crisis, and shares its view that the Stability and Growth Pact requires more effective incentive and penalty mechanisms;
tačiau apgailestauja dėl to, kad savo pasiūlymuose dėl Europos ekonominio valdymo Komisija nepasiūlė tikslingų ekonomikos politikos koordinavimo sprendimų, kuriais būtų siekiama parengti bendrą biudžeto strategiją vadovaujantis išsamia strategija ’Europa 2020’, kad būtų atstatyti ir palaikomi ilgalaikiai ekonominio augimo rodikliai;
Deplores the fact, however, that in its proposals on European economic governance the Commission has not come forward with solutions for more targeted economic policy coordination geared towards the development of a common budgetary strategy, in the framework of a comprehensive Europe 2020 strategy, in order to restore and safeguard long- term economic growth rates;