natgillin/translations-raw huggingface dataset:
augalų rūšių ir gyvūnų veislių ieškojimas, veisimas ir platinimas sausringose vietovėse arba vietovėse, kurios gali dykumėti;
identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
prevencinių priemonių gerinimas;
improving preventive measures;
konstatuoja, kad klimato kaita žemės ūkiui daro tiesioginį ir labai didelį poveikį, ir kad todėl, planuojant kovos su klimato kaita priemones, žemės ūkio sektoriui turi būti teikiamas prioritetas;
Notes that climate change has a direct and disproportionately harmful impact on agriculture, which must therefore be given priority when measures are drawn up to mitigate the effects of climate change;
mano, kad naujieji iššūkiai minimi BŽŪP vertinime, t.y. klimato kaita, vandens išteklių valdymas, atsinaujinantys energijos šaltiniai ir biologinė įvairovė turėtų būti pakartoti, o dirvos kokybės bei jos funkcijų (anglies dvideginio sugavimas, savybė sulaikyti vandenį ir mineralus, turimos biologinės gyvybės formos ir t.t.) išsaugojimas ir didinimas taip pat turėtų priklausyti šiems iššūkiams, nes visi šie faktoriai yra pagrindinės problemos darančios poveikį būsimosioms kartoms ir į jas būtina atsižvelgti vykdant BŽŪP ateityje;
Takes the view that the ‘new challenges’ referred to in the CAP Health Check, i.e. climate change, water management, renewable energies and biodiversity, should be reiterated and respect for and improvement of the quality of the soil and its functions (carbon capture, retention capacity of water and mineral elements, biological life...) should also be added to these challenges as all these are major issues affecting the interests of future generations, and should be further taken into account in the future CAP;
pastebi, kad dabartinė kompleksinio paramos susiejimo sistema, kuri buvo sukurta siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio produktai atitiktų ypač aukštus gyvūnų gerbūvio, jų sveikatos ir aplinkos apsaugos standartus, ūkininkams sukelia problemų ir dabartiniu pavidalu greičiausiai nėra pats geriausias būdas pasiekti norimų rezultatų; todėl, atsižvelgiant į būsimą BŽŪP reformą, ragina daugiau dėmesio skirti patvaresniems ir veiksmingesniems gamybos modeliams, nepamirštant, kad jie gali pareikalauti valstybinio finansavimo, siekiant ūkininkams kompensuoti papildomas išlaidas kylančias dėl viešųjų gėrybių tiekimo visuomenei (tai gali būti susiję su kaimo vietovių saugojimu, biologinės įvairovės saugojimu, anglies dioksido sugavimu bei maisto saugumo užtikrinimu);
Notes that the current cross-compliance system, which was designed to ensure that agricultural producers meet very high standards in terms of animal welfare, animal health and environmental protection, has been problematic for farmers and has, in its current form, perhaps not been the best means of achieving the desired outcomes; calls, in the context of the next reform of the CAP, for greater emphasis on more sustainable and more efficient production models, bearing in mind that these require public funding to enable farmers to cover the extra costs arising from the supply of ‘public goods’ of benefit to the whole of society (such as the preservation of rural areas, biodiversity conservation, carbon capture and food security);
pripažįsta, kad BŽŪP turi būti nustatyti pažangiausi pasaulyje aplinkosaugos standartai; pažymi, kad dėl to susidarys išlaidų, kurių iš rinkos susigrąžinti nepavyks, nors dalį jų ir galima būtų susieti viešųjų prekių tiekimu, ir kad Europos gamintojai turės būti saugomi nuo konkurentų iš trečiųjų šalių, kuriose nesilaikoma ES aplinkosaugos standartų;
Recognises that the CAP needs to set world-leading standards in environmental protection; points out that this will mean a level of cost which cannot be recovered from the market, although in part that can be regarded as delivery of public goods, and that European producers will need protection from third-country competition which does not meet EU environmental standards;
mano, kad siekiant, jog Europos žemės ūkis ateityje prisidėtų prie aprūpinimo maistu saugumo ir klimato apsaugos, būtina išlaikyti stiprią BŽŪP, ypač tiesioginių išmokų, finansuojamų iš Bendrijos biudžeto, bei supaprastintų ir taikomų vienodai visiems išmokų sistemą visoje ES ;
Considers that, to enable European agriculture to contribute in future to food security and climate protection, an ambitious CAP must be maintained, including in particular the system of direct payments from the Community budget and simplified and fair payments for the EU as a whole;
mano, kad labai svarbu sukurti tvarų pagrindą vystyti alternatyvioms ekonomikos formoms, dėl kurių vietos gyventojai taptų mažiau priklausomi nuo žemės ūkio gamybos sausros periodu ir nuo gamtos išteklių; taip pat pabrėžia, kad Europos Sąjungos fondų finansinė parama yra labai svarbi, kad būtų sąlygos alternatyvioms ekonomikos formoms vystyti;
Stresses the importance of creating and permanently guaranteeing the basis for the development of alternative economic activities that will gradually reduce local communities‘ dependence on drought-affected agricultural production or on natural resources; takes the view that access to financing from European funds is a key factor in safeguarding the conditions in which alternative economic activities are carried out;
mano, kad svarbu skatinti išsamaus, prie vietos poreikio pritaikyto kaimo vietovių plėtros planavimo metodus, įdiegiant optimalaus žemės naudojimo principą, kad pavyktų prisitaikyti prie besikeičiančių aplinkos sąlygų (ilgesnių sausros periodų, nuošliaužų, potvynių ir t. t.) ir prie rinkos, kurioje parduodami vietoje pagaminti produktai ir siūlomos vietoje teikiamos paslaugos;
Stresses the importance of promoting integrated development planning practices in rural areas in line with local needs, by introducing principles based on optimising land use in order to adapt to changing environmental conditions (prolonged drought, landslides, floods, etc.) and to the market for products and services that can be supplied at local level;
taip pat ragina Komisiją pamąstyti apie naujas paramos sistemas, kurios skatintų anglies dioksido surinkimą ūkių dirvožemyje ir žemės ūkio biomasėje bei skatintų žemės ūkio reikmėms naudoti tokius plotus, kurie teigiamai prisidėtų prie kovos su klimato kaita;
Also calls on the Commission to give thought to new support systems that support the contribution which farming makes to reducing CO2, such as carbon fixing in farm soil and biomass, and that encourage agricultural use of areas that make a positive contribution to climate change;
pabrėžia, kad Komisija turi pateikti tikslias žemės ūkio prisitaikymo prie klimato kaitos išlaidų sąmatas;
Stresses the need for accurate Commission estimates of the costs of adapting agriculture to climate change;
mano, kad būtina sustiprinti ir pritaikyti pavojų ir krizių valdymo priemones, siekiant sustabdyti rinkų nestabilumo augimą ir užkirsti kelią klimato pavojams;
Considers it essential to strengthen risk and crisis management instruments and adapt them to increasing market volatility and growing climatic risks;
pabrėžia, kad atsižvelgiant į klimato kaitos iššūkių mastą ir į būtinas žemės ūkio bei miškininkystės sektoriaus bendruomenės investicijas į tvarius gamybos būdus, būtina išlaikyti BŽŪP, po 2013 m. suteikiant būtiną finansavimą, numatant naujus papildomus finansavimo išteklius, paverčiamus iniciatyvomis skleisti technologijas ir modernias bei inovatyvias sistemas, kuriose pasiekiama konkrečių klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo įvairiuose žemės ūkio sektoriuose rezultatų;
Emphasises, given the scale of the climate challenge and investment, that the farming and forestry management community must focus on more sustainable modes of production and there is a need to retain a strong CAP with a commensurate budget beyond 2013; adds that provision must be made for new additional funding to be used to provide incentives to disseminate modern and innovative technologies and systems which can achieve practical results in terms of mitigation and adjustment in the various sectors of agriculture;
pabrėžia, kad nors BŽŪP ir nėra Europos klimato politika, tačiau ji gali būti pagrindas diegiant veiksmingas kovos su klimato kaita priemones ir paskatas, o tai reikia atsiminti ir rengiant diskusijas dėl būsimo ES biudžeto;
Stresses that, although the CAP is not a European climate policy, it must nevertheless be the basis for the introduction of effective instruments and incentives to combat climate change, something which should also be borne in mind when discussing the future of the EU budget;
mano, kad Europos Sąjunga ir toliau turi būti geru pavyzdžiu kovojant su klimato kaita ir dėl dabartinių ekonominių sunkumų klimato kaita negali būti laikoma antraeiliu dalyku;
Takes the view that the European Union should maintain its leading position in the battle against climate change, and that it should not slip to number two as a result of the current economic difficulties;
pabrėžia, jog Europos Sąjungai reikalinga žemės ūkio plėtros ir finansavimo politika, kurią vykdant būtų užtikrinta maisto sauga ir aukšta kokybė;
Stresses that the European Union needs development and financing policies for agriculture that guarantee safe and high-quality food;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Member States‘ governments and parliaments.
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnį,
having regard to Article 39 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Siekiant tikslingesnio paramos skyrimo ūkininkams, vykdantiems veiklą gamtinių kliūčių turinčiose vietovėse“( COM(2009)0161 ),
having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions ‘Towards a better targeting of the aid to farmers in areas with natural handicaps’ ( COM(2009)0161 ),
atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. gruodžio 17 d. pateiktą nuomonę dėl Komisijos komunikato,
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission, delivered on 17 December 2009,
atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę ( A7-0056/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A7-0056/2010 ),
kadangi 54 proc. (daugiau negu pusė) žemės ūkio paskirties žemės ES priskiriama kliūčių turinčiomis vietovėmis,
whereas, at 54%, more than half of the utilised agricultural area in the EU is classed as less-favoured areas,
kadangi kiekviena valstybė narė nustatė kliūčių turinčias vietoves, tačiau tai buvo padaryta skirtingu mastu,
whereas each Member State has designated less-favoured areas, although to a differing extent,
kadangi kalnuoti regionai (įskaitant Arkties regionus į šiaurę nuo 62 lygiagretės, kurie prilyginami kalnuotiems regionams) sudaro apie 16 proc. žemės ūkio paskirties žemės, tačiau daugiau negu 35 proc. žemės ūkio paskirties žemės priskiriama vadinamosioms tarpinėms mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms (MPŪV),
whereas mountain areas (including arctic regions north of the 62nd parallel which are also regarded as mountain areas) account for around 16% of the utilised agricultural area, whilst over 35% of the utilised agricultural area is classed as ‘intermediate LFAs’,
kadangi valstybės narės tarpines MPŪV klasifikavo remdamosi daug skirtingų kriterijų, dėl to Europos Audito Rūmų požiūriu Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 4/2003, OL C151, 2003 6 27.
whereas these ‘intermediate LFAs’ are classified by the Member States on the basis of a large number of different criteria, which, in the view of the European Court of Auditors European Court of Auditors: Special Report No 4/2003, OJ C 151, 27.6.2003.
jos gali būti vertinamos nevienodai,
, can lead to disparities in treatment,
kadangi šiose vietovėse tik nedidelė ūkių dalis gauna išmokas dėl gamtinių kliūčių ir šių išmokų dydis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi Nuo 16 EUR už hektarą Ispanijoje iki 250 EUR už hektarą Maltoje.
whereas only a small proportion of farms in these areas receive compensatory payments and the level of these payments varies significantly between the Member States From 16 EUR/ha in Spain to 250 EUR/ha in Malta.
kadangi dėl ypatingos atokiausių regionų padėties, siekiant spręsti jų problemas, reikia įgyvendinti konkrečias procedūras,
whereas the particular situation in the outermost regions requires the implementation of specific procedures to deal with them,
kadangi parama MPŪV yra svarbi vadinamojo antrojo bendrosios žemės ūkio politikos ramsčio sudėtinė dalis, t. y. kaimo plėtros politikos dalis, todėl diskutuojant svarbiausias dėmesys neturėtų būti skiriamas nei regioninės politikos tikslams, nei EŽŪFKP lėšų perskirstymo klausimui,
whereas support for less favoured areas is an essential component of the second pillar of the Common Agricultural Policy, namely rural development policy, and consequently neither regional policy objectives nor the issue of the redistribution of EAFRD funding should be at the heart of the debate,
kadangi reformuojant teisės aktus dėl paramos MPŪV ir priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 iki tol egzistavusi tarpinių MPŪV kategorija buvo panaikinta ir plotai, kurie atitinka reikalavimus gauti paramą, buvo apibrėžti kaip plotai, „kurie įtakojami didelių gamtinių kliūčių“,
whereas, as a result of the reform of legislation on support for less-favoured areas and the adoption of Regulation (EC) No 1698/2005, the previous category of ‘intermediate LFAs’ has been abolished and eligible areas are defined as areas ‘affected by significant natural handicaps’,
kadangi iki 2005 m. reformos kai kurių valstybių narių taikomi socialiniai ir ekonominiai kriterijai daugiau nebegali būti taikomi kaip pagrindiniai kriterijai gamtinių kliūčių turinčių vietovių apibrėžimui, tačiau šie kriterijai gali būti toliau taikomi apibrėžiant konkrečių kliūčių įtakojamus plotus, kuriems skiriamos išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 50 straipsnio 3 dalies b punktą,
whereas the socio-economic criteria used prior to the 2005 reform by some Member States may no longer be used to delimit areas with ‘natural handicaps’, but may continue to be used to define areas with ‘specific handicaps’, which are supported pursuant to Article 50(3)(b) of Regulation (EC) No 1698/2005,
kadangi valstybės narės sudarydamos savo nacionalines ir regionines kaimo plėtros programas turi didelę veikimo laisvę, kad galėtų pateikti subalansuotą ir jų konkrečiai regioninei padėčiai pritaikytą priemonių rinkinį, ir valstybės narės savo programose privalo pateikti tinkamą pasiūlymą, susijusį su regionais, kuriems būdingos nepalankios sąlygos,
whereas, in formulating their national and regional programmes for rural development, Member States have significant room for manoeuvre in order to present a balanced set of measures adapted to their specific regional situation, and whereas it falls to the Member States to present suitable measures for their less favoured areas within their programmes,
kadangi pasiūlytų aštuonių biofizinių kriterijų galbūt nepakaks ir 66 proc. ploto ribinė vertė galbūt nebus tinkama visais atvejais, kad būtų nustatytos iš tiesų egzistuojančios nepalankios sąlygos tinkamai atsižvelgiant į didelę ES kaimo vietovių įvairovę; kadangi auginami pasėliai, dirvožemio rūšių derinys, dirvožemio drėgmė ir klimatas – taip pat keletas veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti siekiant nustatyti tam tikroje vietovėje iš tikrųjų egzistuojančias nepalankias sąlygas,
whereas the proposed eight biophysical criteria might not prove to be sufficient and the proposed threshold value of 66% of the area might not be found suitable in all cases for determining the actual handicap in a manner respectful of the great diversity of EU rural areas; whereas the crop grown, the combination of soil types, soil moisture and climate are, among others, also factors relevant for the purpose of determining the actual handicap in a given area,
pabrėžia atitinkamos išmokos vietovėms, kurioms būdingos nepalankios sąlygos, svarbą, nes ji yra būtina priemonė siekiant šiuose regionuose užtikrinti vertingų visuotinės gerovės prekių tiekimą ir išlaikyti ūkininkavimą bei kultūrinį kraštovaizdį; pabrėžia, kad būtent vietovės, kurioms būdingos nepalankios sąlygos, dažnai turi didelę vertę atsižvelgiant į kultūrinį kraštovaizdį, biologinės įvairovės išsaugojimą, aplinkosauginę naudą, taip pat į užimtumą kaimo vietovėse ir kaimo bendruomenių gyvybingumą;
Stresses the importance of an appropriate compensatory payment for less-favoured areas as an indispensable tool to secure the provision of high-value public goods such as maintaining the management of the land and the cultivated landscape in these regions; emphasises that less-favoured areas, in particular, are often of high value in terms of the cultivated landscape, biodiversity preservation and environmental benefits, as well as rural employment and the vitality of rural communities;
pripažįsta tai, kad dėl savo unikalios padėties nepalankių sąlygų vietovės atlieka svarbų vaidmenį aplinkosauginės naudos ir kraštovaizdžio išsaugojimo požiūriu, ir pabrėžia, kad skiriant lėšų pagal šią priemonę turėtų būti siekiama minėtųjų tikslų;
Recognises that because of their unique position less-favoured areas have an important role to play in delivering environmental benefits and in maintaining the landscape and stresses that payments under this measure should seek to achieve these goals;
pabrėžia, kad Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 158 straipsnyje dėl sanglaudos politikos, kuris iš dalies pataisytas Lisabonoje, gamtinių kliūčių turintiems regionams skiriamas ypatingas dėmesys; ragina Komisiją parengti išsamią strategiją ir panaikinti skirtumus valstybėse narėse sprendžiant šių vietovių problemas, taip pat skatinti integruotą strategiją, kurią taikant būtų atsižvelgiama į konkrečius nacionalinius ir regioninius ypatumus;
Stresses that Article 158 of the TEC on the cohesion policy, as reformed in Lisbon, pays particular attention to regions with natural handicaps; urges the Commission to devise a comprehensive strategy to eliminate the disparities between Member States in dealing with these areas and promote an integrated strategy that takes account of specific national and regional characteristics;
pabrėžia, kad paramos gamtinių kliūčių turinčioms vietovėms tikslas visų pirma yra užtikrinti, kad plačiu mastu ir ilgam būtų išsaugota veiksminga ir daugialypė žemės ūkio veikla, ir kaimo vietovės išliktų gyvybinga ekonomine erdve ir gyvenamąja vieta;
Emphasises that support for areas with natural handicaps is aimed in particular at ensuring that an efficient and multifunctional form of agriculture is widely and permanently preserved, thereby maintaining the countryside as a vital economic area and place to live in;
pabrėžia šių vietovių, kurioms būdingos nepalankios sąlygos, apdirbimo būtinybę atsižvelgiant ne tik į aukštos kokybės maisto produktų gamybą, bet taip pat ir į įnašą į bendrą ekonominį vystymąsi, gyvenimo kokybės gerinimą ir siekiant demografinio bei socialinio stabilumo šiose vietovėse;
Stresses the need to manage these less favoured areas not only with a view to producing nutritious foodstuffs, but also as a contribution to overall economic development, increased quality of life and demographic and social stability in these areas;
taigi ragina Komisiją atsižvelgti taip pat ir į naujos gamtinių kliūčių turinčių vietovių klasifikacijos socialinę reikšmę;
In this sense, calls on the Commission to take into account also the social implications of the new classification for areas with natural handicaps;
atkreipia dėmesį į tai, kad išmokoms regionams, kuriems būdingos nepalankios sąlygos, priešingai negu agrarinės aplinkosaugos priemonėms, negali būti taikomos jokios papildomos specialios sąlygos, susijusios su žemės apdirbimo metodu, kurios neatitiktų kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų; primena, kad pagal MPŪV sistemą iš esmės turėtų būti siūloma kompensacija ūkininkams, kurie kaip žemės valdytojai taip pat susiduria su didelėmis gamtinėmis kliūtimis, už kurias neatlyginama rinkos sąlygomis;
Points out that, in contrast to agri-environmental measures, compensatory payments for less-favoured areas must not be subject to additional specific conditions regarding the method of land management which would go beyond cross-compliance requirements; recalls that the LFA scheme must in principle offer compensation to farmers who are also land managers operating with significant natural handicaps which the market does not compensate for as such;
vis dėlto pabrėžia, kad MPŪV išmokos turi būti susietos su aktyviu ūkininkavimu, t. y. maisto gamyba arba veikla, tiesiogiai susijusia su maisto gamyba;
Emphasises, however, that LFA payments must be linked to active farming of the land, i.e. the production of food or activities intimately related to the production of food;
mano, kad Komisijos pasiūlyti aštuoni biofiziniai kriterijai gali būti iš esmės tinkami gamtinių kliūčių turinčių vietovių nustatymui tam tikru mastu; tačiau pabrėžia, kad siekiant objektyviai nustatyti vietoves su gamtinėmis kliūtimis minėtieji kriterijai negali būti taikomi visais atvejais;
Takes the view that the eight biophysical criteria proposed by the Commission could, in principle, be suitable for delimiting areas with natural handicaps to a degree; stresses, however, that the criteria may not be used in all cases for objectively delimiting areas with natural handicaps;
tačiau pripažįsta, kad, atsižvelgus į visas Europos vietoves, vien tik biofizinių kriterijų gali nepakakti ir, jeigu bus taikomi tik šie kriterijai, gali būti nenumatytų pasekmių vietovių, kurios juos atitinka, požiūriu; taigi siūlo, remiantis objektyviais argumentais, iš naujo svarstyti socialinių ir ekonominių kriterijų, pvz., atokumo nuo rinkų, paslaugų stokos ir gyventojų mažėjimo, taikymo galimybę;
Recognises, however, that strict and purely biophysical criteria may not be suitable for all areas of Europe, and may lead to unintended consequences in terms of areas which qualify; therefore recommends that the case for socio-economic criteria such as distance from markets, lack of services and depopulation be re-examined, on a purely objective basis;
primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į visas nuomones gamtinių kliūčių turinčių vietovių nustatymo klausimu, kurias valstybės narės, regioninės ir vietos valdžios institucijos ir ūkininkų organizacijos išreiškė konsultacijų metu;
Urges the Commission to take into account all the standpoints expressed during the consultation with the Member States, regional and local authorities and farming organisations, regarding the definition of areas with natural handicaps;
ypač įtraukus geografinį izoliacijos kriterijų turėtų būti sprendžiamas konkrečios gamtinės kliūties, susijusios su atokumu nuo rinkos, geografiniu atokumu ir ribota prieiga prie paslaugų, klausimas;
Considers, in particular, that the inclusion of a geographical criterion referred to as ‘isolation’ would address the specific natural handicap stemming from distance from the market, remoteness and limited access to services;
mano, kad būtina svarstyti vadinamojo dirvožemio drėgmės pusiausvyros kriterijaus apibrėžtį siekiant atsižvelgti į skirtingas įvairių Sąjungos valstybių narių agrarines ir klimato sąlygas;
Considers it necessary to review the definition of the criterion of ‘soil moisture balance’ so as take account of the different agro-climatic conditions which exist in the various Member States of the Union;