natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija įsipareigoja užtikrinti, kad valstybės narės šiuos įpareigojimus vykdytų veiksmingai.
The Commission is committed to ensuring that Member States effectively implement these obligations.
Ji pradėjo kelių valstybių narių padarytų su Direktyva 2002/91/EB susijusių pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir dabar nagrinėja kelis skundus dėl tos direktyvos įgyvendinimo.
It has opened infringement procedures in relation to several Member States as regards Directive 2002/91/EC and is currently investigating a number of complaints concerning its implementation.
Be to, Komisija ketina naujame Energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plane pateikti papildomų priemonių.
Moreover, the Commission is intending to present further measures in the upcoming Energy Efficiency Action Plan.
Dėl konkrečios padėties Lietuvoje Komisija supranta, kad Lietuva pradėjo teisės aktų peržiūrą, kad įgyvendintų Direktyvoje 2010/31/ES nustatytus reikalavimus.
As far as Lithuania's specific situation is concerned, the Commission understands that Lithuania has launched the legislative revision process to implement the requirements of Directive 2010/31/EU.
Lietuvos būsto ir urbanistinės plėtros agentūros duomenimis, iki 2010 m. pabaigos pagal Lietuvos būsto atnaujinimo programą atnaujinta 540 daugiabučių namų http://www.atnaujinkbusta.lt/index.php/lt/nv/atnaujink-busta/naujienos/metinis-pranesimas .
According to the Lithuanian Housing and Urban Development Agency 540 multifamily buildings had been renovated in the framework of the Lithuanian housing modernisation program by the end of 2010 http://www.atnaujinkbusta.lt/index.php/lt/nv/atnaujink-busta/naujienos/metinis-pranesimas .
Septyni Lietuvos miestai pasirašė Merų paktą ir įsipareigojo dėti dideles pastangas, kad skatintų didinti energijos vartojimo efektyvumą ir vartoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją.
Seven cities in Lithuania have signed the ‘Covenant of Mayors’, committing themselves to significant efforts to promote energy efficiency and renewable energy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011268/2010
Question for written answer E-011268/2010
Tema: Dėl dujotiekio Lietuvos Respublikoje
Subject: Gas pipelines in the Republic of Lithuania
Lietuvos Vyriausybė ne sykį kartojo planuojanti iki 2012 m. kovo mėn. atskirti dujų vamzdynus nuo bendrovės „Lietuvos dujos“, kad dujas tiekianti bendrovė „Gazprom“ nebegalėtų jų kontroliuoti.
The Lithuanian Government has on numerous occasions recalled its intention of placing the gas pipelines of the Lithuanian gas company Lietuvos Dujos under separate ownership by March 2012, so that the gas supply company, Gazprom, can no longer control them.
ES direktyvoje reikalaujama atskirti dujų tiekėją nuo perdavimo vamzdynų.
The European directive requires the gas supplier to be separated from the gas pipelines used to bring gas into the country.
Lietuva šią direktyvą turi įgyvendinti.
Lithuania has to apply this directive.
Tačiau su Rusija ir Vokietija buvo sudarytos investicijų apsaugos ir skatinimo sutartys.
However, agreements on protecting and promoting investment have been concluded with Russia and Germany.
Šie teisės aktai gali būti vertinami kaip prieštaraujantys vienas kitam.
These legal instruments can be regarded as contradictory.
ES yra įpareigojusi savo valstybes nares neleisti dujų pardavėjams valdyti pagrindinių šalies vamzdynų (perdavimo dujotiekių), nes manoma, kad tokiu atveju dujų pardavėjai stengtųsi neleisti savo konkurentams naudotis dujotiekiais ir todėl kiltų dujų kaina.
The EU has committed its Member States to prevent a country’s main pipelines (pipelines bringing gas into the country) from being managed by gas vendors, as the latter could try to prevent their competitors from using the pipelines, which would push up the price of gas.
Ar Komisija ketina derėtis su Rusija dėl bendrovės „Lietuvos dujos“ ateities?
Will the Commission negotiate with Russia on the future of the Lithuanian gas company Lietuvos Dujos?
Ar Komisija apskritai ketina tiesiogiai kalbėtis su Rusija dėl Europos dujų įmonių pertvarkos?
In general, does the Commission intend to discuss the reorganisation of European gas businesses directly with Russia?
Jeigu derybos jau vyksta, kokių konkrečių rezultatų pasiekta šioje srityje, ypač kai jie susiję su Lietuva?
If negotiations are already under way, what specific results have been attained in this field, particularly with regard to Lithuania?
Valstybės narės yra įpareigotos iki 2011 m. kovo 3 d. į savo nacionalinę teisę perkelti trečiajam energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkiniui priklausančias direktyvas.
By 3 March 2011 Member States are obliged to transpose the provisions of the directives of the Third Internal Energy Market Package into their national laws.
Visas atskyrimo nuostatas, t. y. faktiškai atskirti elektros energijos ir dujų perdavimo tinklus nuo gamybos ir tiekimo, tinklų operatoriai ir savininkai turės įgyvendinti dar per vienerius metus.
As regards the unbundling provisions i.e. the effective separation of the electricity and gas transmission networks from production and supply activities, the deadline for full implementation by network operators and owners is one year later.
Direktyvos 2009/73/EB 9 straipsnyje yra numatyti trys dujotiekio atsiejimo būdai, kuriuos gali rinktis valstybės narės: nuosavybės atskyrimas, nepriklausomas sistemos operatorius arba nepriklausomas perdavimo operatorius.
For gas transmission networks, Article 9 of Directive 2009/73/EC leaves Member States the choice of three unbundling models: ownership unbundling, Independent System Operator or Independent Transmission Operator.
Komisija pastebėjo, kad iš visų trijų atskyrimo būdų Lietuvos Vyriausybė pirmenybę teikia visiškam nuosavybės atskyrimui.
The Commission has taken note that amongst the three unbundling models the Lithuanian Government has a preference for full ownership unbundling.
Per visą perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpį Komisija teikia pagalbą visoms valstybėms narėms, taigi ir Lietuvai.
The Commission is providing assistance to all Member States in the transposition period and offers such assistance also to Lithuania.
Gerbiamasis Europos Parlamento narys iškėlė dvišalių investicinių susitarimų, kuriuos Lietuva sudarė su Rusija ir Vokietija, klausimą.
The Honourable Member raises the issue of Bilateral Investment Agreements concluded by Lithuania with Russia and Germany.
Komisijos nuomone, ES vidaus rinkos teisės aktai Lietuvos tarptautiniams įsipareigojimams neprieštarauja.
The Commission considers that the internal market legislation is not in contradiction with Lithuania's international obligations.
Europos Sąjunga jau kurį laiką bendradarbiauja su Rusija energetikos srityje – 2010 m. lapkričio mėn. atšvęsta energetikos dialogo su Rusija 10 metų sukaktis.
As regards Russia, the European Union has an established Energy Dialogue with Russia, which celebrated its 10-year anniversary in November 2010.
Plėtodamos šį dialogą abi jo šalys sutarė aptarti energijos vidaus rinkos aspektus, susijusius su Rusijos Federacija.
In the context of the Dialogue, both sides have agreed to discuss those aspects of the internal energy market of relevance to the Russian Federation.
Lietuvai paprašius, Komisija gali jai padėti dalyvauti konkrečiose derybose, tačiau kol kas Komisija jokiose tokiose derybose nedalyvauja.
The Commission may also assist Lithuania at its request in specific negotiations, but the Commission is currently not participating in any such talks.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011269/2010
Question for written answer E-011269/2010
Tema: Žalos atlyginimas oro linijų bendrovės bankroto atveju
Subject: Compensation for damages in the event of bankruptcy of an airline
Per pastarąjį dešimtmetį labai padaugėjo santykinai mažų pigių skrydžių bendrovių, skraidinančių keleivius į populiarias atostogų vietas ir (ar) populiariais maršrutais, ir jų pervežamų keleivių.
In the past decade, the number of relatively small budget airlines taking passengers to popular holiday destinations or carrying them on popular routes has increased, as has the number of passengers carried.
Ar Komisija nemano parengti pasiūlymo priimti teisės aktą, kurio pagrindinis tikslas būtų parengti bankrutavusių oro linijų keleiviams išmokamų kompensacijų nuostatas ir kuriame taip pat būtų sprendžiami finansiniai ir administraciniai klausimai, įskaitant kolektyvinės atsakomybės principą, pagal kurį visos oro linijų bendrovės, vykdančios skrydžius tuo pačiu maršrutu, ir jei jų lėktuvuose yra laisvų vietų, užtikrintų keleivių, likusių ne išvykimo šalių oro uostuose, parskraidinimą?
Will the Commission draft a legislative proposal, the main aim of which would be to prepare provisions relating to compensation to be paid to passengers of bankrupt airlines, and which would also regulate financial and administrative aspects, including the principle of collective responsibility, whereby all airlines which fly on the same routes would repatriate passengers stranded at airports outside their country of departure, provided that empty seats were available on their aircraft?
Ar Komisija nemano, kad reikėtų persvarstyti Kelionių paketo direktyvą ir išplėsti direktyvos taikymo sritį bei įtraukti nuostatas dėl keleivių parvežimo į išvykimo šalį ar jų nukreipimą kitu maršrutu?
Does not the Commission consider that the directive on package travel should be revised, its scope extended and provisions inserted in it concerning the repatriation of passengers to their country of departure or diverting them to a different route?
Komisija norėtų gerbiamam Parlamento nariui pateikti nuorodą į jos atsakymą į raštu pateiktą klausimą Nr. 9348/10 Galima rasti adresu http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/search.do. .
The Commission would like to refer the Honourable Member to its answer to Written Question 9348/10 Available at: http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/search.do .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011270/2010
Question for written answer E-011270/2010
Tema: Struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimas
Subject: Absorption of financing from the Structural Funds and Cohesion Fund
Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 539/2010, 93 straipsnyje numatyta, kad biudžetinis įsipareigojimas automatiškai panaikinamas, jei lėšos nebuvo panaudotos iki antrųjų metų po biudžetinio įsipareigojimo pagal programą gruodžio 31 d.
Article 93 of Regulation (EC) No 1083/2006, as amended by Regulation (EC) No 539/2010, provides that budget commitments are to be automatically decommitted if the funds have not been used by 31 December of the second year following the year of commitment under the programme.
Minėtojo straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad kai kurioms valstybėms narėms taikoma išimtis ir joms numatytas terminas yra trečiųjų metų gruodžio 31 d. skaičiuojant nuo kiekvieno biudžetinio įsipareigojimo metų.
Paragraph 2 of the same article provides for an exception for certain Member States, which instead are subject to a deadline of 31 December of the third year following the year of annual budget commitment.
Siekiant paskatinti valstybes nares laiku panaudoti skirtas lėšas, taikoma taisyklė N+2/N+3.
In order to encourage Member States to use the funds within the prescribed period, the rule N+2/N+3 is applied.
Akivaizdu, kad lėšų įsisavinimo mastas ne visai tiksliai parodo, kaip lėšos panaudojamos vietos lygmeniu.
Clearly, the degree of absorption does not indicate exactly how the funds are used at local level.
Todėl reali vietos lygmeniu pasiekta pažanga matoma tik nustatant lėšų įsisavinimo mastą vėlesniu metu.
Consequently, the actual progress made at local level is only visible later, when the degree of absorption of the funds is determined.
Norėčiau sužinoti, kokiu mastu lėšos įsisavinamos Lietuvoje palyginti su kitomis valstybėmis narėmis?
How does the absorption of funds in Lithuania compare with that in other Member States?
Kaip Lietuva įsisavina Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo lėšas?
How is Lithuania absorbing aid from the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund and the European Social Fund?
Ar, Komisijos nuomone, Lietuva mokėjimo paraiškas teikia reguliariai ir laiku?
From the point of view of the Commission, is Lithuania submitting requests for aid regularly and within the deadline?
Ar Komisija nemano, kad reikėtų imtis priemonių, reikalingų realiai pažangai, pasiektai vietos lygmeniu, nustatyti?
Does not the Commission consider that measures ought to be taken to define the actual progress made at local level?
(2011 m. vasario 21 d.)
(21 February 2011)
Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnyje nustatytoje įsipareigojimų panaikinimo taisyklėje aiškiai nurodytas veiksmų programoms skirtų mokėjimų (paskirtų lėšų įsisavinimo) lygis.
The decommittment rule set out in Article 93 of Regulation (EC) No 1083/2006 explicitly refers to the level of payments (absorption of committed funds) for operational programmes.
Vietos lygmens bendrai finansuojamų veiksmų rezultatai arba poveikis nėra kriterijus galimai panaikintinų įsipareigojimų sumai nustatyti.
The results or impacts of the co-financed operations at local level is not a criteria to determine the possible amount to be decommitted.
Šiuo metu nėra požymių, rodančių galimą su veiksmų programomis susijusių įsipareigojimų panaikinimo riziką Lietuvoje.
Currently, there are no indications of a possible decommitment risk for operational programmes in Lithuania.
Nacionalinės valdžios institucijos reguliariai teikia Komisijai mokėjimo paraiškas, o visų trijų fondų lėšų įsisavinimo lygis gerokai viršija ES valstybių narių vidurkį (Europos socialinis fondas: ES vidurkis – 23,2 %, Lietuva – 30,2 %, Europos regioninės plėtros fondas: ES – 22,3 %, Lietuva – 37,3 %, Sanglaudos fondas: ES – 20,5 %, Lietuva – 31,2 %).
National authorities are submitting regular payment claims to the Commission resulting in an absorption rate well above the average of EU Member States for all three funds (European Social Fund: EU average 23.2 % Lithuania: 30.2 %, European Regional Development Fund EU 22.3 %, Lithuania 37.3 %, Cohesion Fund: EU 20.5 % Lithuania: 31.2 %).
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011271/2010
Question for written answer E-011271/2010
Tema: Teisingas žemės ūkiui skiriamų subsidijų paskirstymas naujosioms ir senosioms ES valstybėms narėms
Subject: Fair allocation of farm subsidies to new and old Member States
Naujosiose valstybėse narėse, kurios taiko vienkartinės išmokos už plotus schemą, didelė ūkininkų dalis, ypač gyvulininkystės sektoriuje, net neturi teisės gauti tiesioginių išmokų, nes jie neturi žemės ūkio paskirties žemės, o ją tik nuomoja.
In the new Member States, which apply the single payment system, many farmers, particularly livestock farmers, are not even entitled to direct payments because they do not own farmland but are only tenant farmers.
Ar Komisija nemano, kad taikant tiesioginių išmokų sistemą turėtų būti užtikrinamas teisingas požiūris į visus ES ūkininkus ir teisingas finansavimo paskirstymas, atsižvelgiant į ūkininkavimo sektoriaus konkrečius poreikius ir aplinkybes įvairiuose valstybių narių regionuose?
Does not the Commission consider that, in applying the direct payment system, all farmers in the EU should be treated fairly and funds allocated equitably, in accordance with the particular needs and circumstances of farmers in the various regions of the Member States?
Ar Komisija nemano, kad neturi būti iškraipomos rinkos sąlygos ir turi būti kuo greičiau suderinta naujųjų ir senųjų valstybių narių ūkininkams teikiama pagalba visiškai įgyvendinant solidarumo principą?
Does not the Commission think that any distortion of the market should be avoided and that aid to farmers in the new and old Member States should be coordinated as soon as possible, fully applying the principle of solidarity?
Kokių priemonių Komisija ketina imtis šioje srityje?
What measures will the Commission take in this field?
Ar Komisija nemano, kad reikia siekti užtikrinti geresnį finansavimo pagal BŽŪP įsisavinimą ir taip didesnei naujųjų valstybių narių ūkininkų daliai, ypač smulkius šeimyninius ūkius turintiems ūkininkams, sudaryti galimybes naudotis paramos priemonėmis?
Does not the Commission agree that it is necessary to ensure the best possible absorption of CAP funding, thus allowing the majority of farmers in the new Member States — particularly those running small family farms — access to support instruments?
D. Cioloşo atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Cioloş on behalf of the Commission
Dabartinis tiesioginių išmokų paskirstymas iš esmės grindžiamas istorinėmis priežastimis.
The current distribution of direct payments is based largely on historic parameters.
Plačiai paplitusi nuomonė, kad ši sistema turėtų būti peržiūrėta, siekiant lygiateisiškesnio tiesioginių išmokų paskirstymo valstybėms narėms ir ūkininkams.
There is widespread agreement that this system should be reviewed in order to improve the distribution of direct payments towards more equity between Member States and farmers.
Komisija savo komunikate dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) artėjant 2020 m. pateikė minčių, kaip ateityje pasiekti daugiau lygiateisiškumo.
The Commission has put forward ideas on how to achieve more equity in the future in its communication on the common agricultural policy (CAP) towards 2020.
Nustatant naują paskirstymo sistemą, turėtų būti atsižvelgiama tiek į ekonominius kriterijus, kad būtų įvykdyta pagrindinė tiesioginių išmokų funkcija užtikrinti pajamas, tiek į aplinkos kriterijus, kad būtų remiamas viešųjų gėrybių tiekimas.
The criteria reflected in this redistribution should be both economic, in order to fulfil to the basic income function of direct payments, and environmental, so as to support the provision of public goods.
Kalbant apie galimybę pasinaudoti paramos priemonėmis, reikia pripažinti, kad smulkiems ūkiams tenka labai svarbus vaidmuo kaimo rajonuose, nes jų pagalba sukuriama darbo vietų, remiamos kaimo bendruomenės ir tiekiamos vešiosios gėrybės.
Regarding the access to support instruments, it is true that small farms do play a very important role in rural areas as they create employment, contribute to dynamic rural communities and deliver public goods.
Minėtame komunikate pateikiama specialios paramos smulkiems ūkininkams idėjų.
The comunication puts forward ideas aiming at providing specific support to small farmers.
Įdiegus specialiai jiems skirtą programą galėtų būti supaprastintos procedūros ir taip sumažintos biurokratinės kliūtys.
A specific scheme could help to cut ‘red tape’ by simplifying procedures for small farms.
Smulkiems ūkiams būtina parama įgyvendinant struktūrinius pokyčius, kad jų plėtra būtų orientuota į didesnį produktyvumą ir vertę.
Support to small farms needs to accompany structural changes by encouraging small farm development patterns to improve productivity and deliver more value.
Pvz., smulkieji ūkininkai galėtų gaminti vietos sąlygoms pritaikytus kokybiškus produktus ir plačiau pasinaudoti vietos rinkos galimybėmis.
This could enable small farms, for example, to produce quality products marked by local conditions and to better exploit local market opportunities.
Šiuo metu Komisija svarsto šiuos klausimus, rengdama su ateities BŽŪP susijusius teisės aktus ir poveikio vertinimą, kurie turės būti pateikti 2011 m.
The Commission is currently analysing these issues in the framework of the preparatory work for the forthcoming Legal Proposals and Impact Assessment on the future of the CAP to be presented during 2011.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-011272/2010
Question for written answer E-011272/2010
(2011 m. sausio 18 d.)
(18 January 2011)
Tema: Alternatyvių energijos šaltinių naudojimo skatinimas ir 20-20-20 tikslų įgyvendinimas Lietuvoje
Subject: Promoting the use of alternative energy sources and attainment of the 20-20-20 objectives in Lithuania
Kovos su klimato kaita kontekste ES turi tikslą padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių vartojimą 20 proc. iki 2020 m.
In order to combat climate change, the EU has adopted the objective of increasing the use of renewable energy sources by 20 % by 2020.
Tai ambicingas ir ne visoms valstybėms narėms pasiekiamas tikslas, kadangi alternatyvių energijos šaltinių naudojimas ne visose valstybėse narėse pakankamai sparčiai skinasi kelią, o valstybių narių nuveiktas darbas siekiant 20-20-20 tikslų yra skirtingas.
This is an ambitious target, which not every Member State can attain, as the use of renewable energy is not progressing fast enough in all Member States and the efforts which the individual Member States have made to attain it vary.
Aukštais rodikliais šioje srityje gali pasigirti nedaug valstybių, tai daugiausia Austrija, Švedija, Suomija, Portugalija.
Apart from Austria, Sweden, Finland and Portugal, not many States can so far boast of major achievements in this field.
Pagrindiniu kliuviniu laikyčiau biurokratines kliūtis atsinaujinančių energijos šaltinių sektoriuje, kurias, be abejonės, reikia naikinti.
The biggest problem, in the opinion of the tabler, lies in bureaucratic obstacles to renewable energy sources, which absolutely must be eliminated.
Kadangi Lietuvos piliečiams teigiama, kad Lietuva gali pasigirti aukštais rodikliais pagal atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą, tačiau energijos vartotojams kainos nemažėja, o, priešingai, didėja, ypač šaltuoju metų periodu, ir pasiteisinama tuo, kad brangsta iškastinis kuras, norėčiau sužinoti Komisijos nuomonę, kaip Lietuva įgyvendina 20/20/20 tikslus?
As Lithuania’s citizens have been informed that the country has achieved major successes in the use of renewable energy sources, although the prices charged to energy consumers are not falling but rather tending to rise, particularly during the cold season, which is attributed to the rising cost of fossil fuels, will the Commission assess Lithuania's attainment of the 20‑20‑20 objectives?
Kokia Komisijos nuomonė apie tai, kaip ši valstybė narė naudojasi ir ar ji naudojasi 7-ąja pagrindų programa, siekdama vystyti atsinaujinančių energijos šaltinių technologijas, ir Sanglaudos fondo parama atsinaujinančių energijos šaltinių projektams vystyti?
What is the Commission's view of the way in which Lithuania is using the 7th Framework Programme to expand renewable energy technologies and using resources from the Cohesion Fund to develop renewable energy projects?
Ar Komisija nemano, kad siekiant padidinti tiekimo saugumą reikia turėti tinkamą energijos tiekimo infrastruktūrą ir saugyklas?
Does not the Commission consider that in order to increase security of energy supply an appropriate energy supply infrastructure and storage facilities are needed?
Kokių rezultatų iki šiol pasiekė Lietuva šioje srityje?
What results has Lithuania achieved in this field to date?
(2011 m. kovo 3 d.)
(3 March 2011)
Iš visos pagal sanglaudos politiką Lietuvai skirtos Bendrijos paramos (6 775 492 823 EUR) 477 977 768 EUR skirta energetikos sričiai.
Out of the total community support for Lithuania in cohesion policy (EUR 6 775 492 823) EUR 477 977 768 is to be spent in the field of energy.
Tai sudaro 7,1 procento visų skirtų lėšų.
This is 7.1 % of the total allocation.
Iš visų energetikos sričiai skirtų lėšų apie 78 procentai skiriami efektyviam energijos vartojimui skatinti, 8 procentai – atsinaujinantiems energijos ištekliams plėtoti ir 15 procentų – kitoms su energija susijusioms investicijoms.
Within the general category of energy, about 78 % is used for energy efficiency, 8 % for renewable energy, and 15 % for other energy related investments.
Pagal Lietuvos kaimo plėtros 2007–2013 m. programą atsinaujinančių energijos išteklių plėtojimo veiklą galima finansuoti pagal priemones, kuriomis visų pirma siekiama modernizuoti žemės ūkio valdas, skatinti perėjimą prie ne žemės ūkio veiklos ir verslo kūrimą kaimo vietovėse.
Under the Lithuanian Rural Development Programme 2007‑13, renewable energy is eligible for funding in the framework of measures targeting in particular modernisation of agricultural holdings, diversificaton into non-agricultural activities, and business creation in rural areas.