natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siekdama spręsti šį klausimą Komisija tarpininkavo, kad įgyvendinant Saugesnio interneto programą 20 bendrovių pasirašytų pirmą Europos socialinės tinklaveikos savanoriško reguliavimo susitarimą.
In order to address this concern, the Commission, in the framework of the Safer Internet Programme, has facilitated the signature of the first European self-regulatory agreement on social networking by 20 companies.
Šios bendrovės pripažino savo atsakomybę ir nurodė pavojus, kurių jų svetainėse gali kilti jaunesniems nei 18 metų žmonėms.
These companies recognised their responsibility and identify potential risks on their sites for under 18s.
Siekdamos sumažinti pavojų, bendrovės imasi konkrečių priemonių, pvz., nustato, kad nepilnamečių profiliai būtų matomi tik asmenims iš patvirtinto sąrašo ir kad tokių profilių nebūtų galima ieškoti naudojantis įprastomis paieškos sistemomis, privatumo pasirinktis padaro matomas ir bet kada prieinamas, taip pat savo svetainėse diegia paprastą naudoti mygtuką, kurį paspaudus būtų galima pranešti apie piktnaudžiavimą.
They aim to limit these risks by a number of specific measures, such as having minors' profile visible only to their approved list of contacts by default; making minors' profiles non-searchable via common search engines; making privacy options prominent and accessible at all times, and providing an easy to use ‘report abuse’ button.
Visos susitarimą pasirašiusios 20 bendrovių Komisijai deklaravo, kaip jos įgyvendino nustatytus principus.
All 20 signatories have provided the Commission with a self-declaration, which shows how they have implemented the Principles.
Komisija labai atidžiai stebi, kaip šis susitarimas įgyvendinamas.
The Commission is monitoring the implementation of this agreement very closely.
Remdamasi bendrovių saugos politikos analize ir nepriklausomų ekspertų atliktais atitinkamų svetainių tyrimais, Komisija 2010 m. vasario 9 d. paskelbė Saugesnės socialinės tinklaveikos principų http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf įgyvendinimo vertinimo ataskaitą http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/eu_action/implementation_princip/index_en.htm#final_report .
On 9 February 2010, the Commission published an evaluation report http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/eu_action/implementation_princip/index_en.htm#final_report of implementation of the Safer Social Networking Principles http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf based on an analysis of the companies' safety policies and testing of the respective sites by independent experts.
Kaip rašoma ataskaitoje, dauguma šių bendrovių ėmėsi veiksmų, suteikė daugiau galimybių nepilnamečiams ir užtikrino, kad jiems būtų lengviau keisti privatumo nuostatas, blokuoti vartotojus ar pašalinti nepageidaujamas pastabas ir turinį.
The report shows that most of these companies have taken action and empowered minors by making it easier to change privacy settings, block users or delete unwanted comments and content.
Tačiau dar reiks nemažai padaryti, nes tik 40 proc. bendrovių automatiškai užtikrina, kad jaunesnių nei 18 metų vartotojų profiliai būtų matomi tik jų draugams, ir tik trečdalis bendrovių reaguoja į vartotojų prašymus padėti.
Yet more needs to be done since only 40 % of the companies make profiles of under-18 users visible only to their friends by default and only one third replied to user reports asking for help.
Tais atvejais, kai būtina imtis papildomų veiksmų, kad būtų įgyvendinti konkretūs socialinės tinklaveikos principų aspektai, Komisija stebės konkrečių bendrovių daromą pažangą.
The Commission will follow-up on an individual basis with each company where more efforts are needed to fully implement specific parts of the social networking principles.
Nors ši savanoriško reguliavimo sistema yra paties sektoriaus iniciatyva, socialinių tinklų svetainėms taikomi ir ES asmens duomenų apsaugos teisės aktai.
Even though this self-regulatory approach is based on voluntary action by the industry, EC laws on personal data protection do apply to social networking sites.
Komisija pradėjo išsamią Duomenų apsaugos direktyvos ir bendros duomenų apsaugos reguliavimo sistemos peržiūrą, siekdama atnaujinti bet kokiai veiklai Europos Sąjungoje taikomas duomenų apsaugos taisykles, sukurti išsamesnę teisinę sistemą ir palengvinti teisės aktų įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą.
The Commission has launched a thorough review of the Data Protection Directive and the general data protection regulatory framework, with a view to modernising data protection rules in all EU activities, creating a more coherent legal framework, and facilitating the implementation and enforcement of legislation.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1596/10
WRITTEN QUESTION E-1596/10
(2010 m. kovo 17 d.)
(17 March 2010)
Tema: Skirtingų energetinių resursų pirkimo kainų įtaka vartotojams ir pramonei
Subject: The repercussions of different energy purchase prices for consumers and businesses
Europos Komisijos paskelbtoje strategijoje „ES 2020“ vienas iš pagrindinių tikslų yra užtikrinti tvarų ir konkurencingą ekonomikos augimą.
In the Commission Communication entitled ‘Europe 2020’, one of the key strategic objectives is to ensure sustainable and competitive economic growth.
Tai verčia kalbėti apie konkrečias priemones, kuriomis būtų pasiekiami numatyti strateginiai tikslai vienoje iš svarbiausių ES sričių - energetikos politikoje.
This raises the issues of concrete measures that would allow us to achieve the strategic objectives set out in the energy policy, one of the most important EU policies.
Strategijoje pažymima, kad kai kurios valstybės narės neturi reikalingos infrastruktūros, kad galėtų ne tik plėtoti savo vidaus ekonomiką, bet ir visapusiškai dalyvauti ES vidaus rinkoje.
It is pointed out in the strategy that some Member States do not have the essential infrastructure they need not only to develop their own economies, but also to fully participate in the internal EU market.
Infrastruktūros ir tarpvalstybinių jungčių vystymo klausimas yra esminis integruojant izoliuotus regionus į bendrąją Europos erdvę, tačiau Bendrija turėtų spręsti ir energetinių produktų įsigijimo klausimą.
The question of infrastructure development and international connections is crucial for the integration of isolated regions into a common European area, but the Community should resolve the issue regarding the purchasing of energy products.
Šiuo metu, būdamos priklausomos nuo vienintelio išorinio tiekėjo ir sudarydamos energetinių produktų pirkimo sutartis, kai kurios ES valstybės, tarp jų ir Lietuva, be pagrindo priverstos mokėti net trečdaliu brangiau negu kitos valstybės narės.
At present, some Member States, including Lithuania, which are dependent on a single external provider and have concluded purchasing contracts for energy products, are, without good reason, forced to pay a third more for their energy than other Member States.
Tokia situacija ne tik skurdina Lietuvos žmones, bet ir mažina jos įmonių konkurencingumą ir užkerta kelią vienodomis sąlygomis dalyvauti bendroje vidaus rinkoje.
This situation is not only weakening the Lithuanian population economically, but is also reducing the competitiveness of companies, which as a result are unable to participate on an equal footing in the internal market.
Ar EK nemano, kad siekiant įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus, užtikrinti vartotojų teisių apsaugą ir sudaryti vienodas sąlygas įmonių konkurencijai vidaus rinkoje yra būtina kelti šį klausimą ir imtis reikiamų veiksmų Bendrijos lygmeniu?
Does the Commission not believe that, in order to implement the objectives of the cohesion policy, ensure the protection of consumer rights and to create equal conditions of competition for companies on the internal market, this issue needs to be addressed and appropriate measures need to be taken at Community level?
(2010 m. balandžio 30 d.)
(30 April 2010)
Dvišalių susitarimų atveju dėl importuojamų energijos išteklių ar energetikos produktų kainos derasi tiekėjo ir pirkėjo bendrovės.
The price of imported energy resources or products — in case of bilateral agreements — is negotiated between the supplier and the buyer companies.
Tokiuose susitarimuose taip pat apibrėžiama kainos skaičiavimo formulė, pagal kurią apskaičiuojama konkretaus produkto kaina.
These agreements also define the price formula according to which the price of the specific product is calculated.
Pavyzdžiui, dujų kaina paprastai siejama su naftos kaina (su tam tikru uždelsimu arba nuosekliai).
For example, the price of gas is usually linked to the oil price with or without a specific timelag.
Be šių susitarimų, energetikos produktus taip pat galima įsigyti neatidėliotinų sandorių rinkoje, kuri susiformavo atvėrus rinkas, kur kainos skiriasi atsižvelgiant į pasiūlos ir paklausos situaciją konkrečiu momentu.
Outside these agreements, energy products can also be purchased on the spot market — which developed as a consequence of opening up of markets — where the price varies according to the supply and demand situation at a given moment.
Rinkose, kur konkurencija veikia netinkamai arba jos nėra, kainos būna aukštesnės.
On markets where competition is not functioning properly or is non-existent, prices tend to be higher.
Su nafta susietose sutartyse kaina būna aukštesnė negu šiuo metu neatidėliotinų sandorių rinkose esančios dujų kainos.
The oil-indexed contracts give a higher price than currently available gas prices on the spot market.
Taip yra visoje ES, ne tik Baltijos šalyse, bet ir kitose ES valstybėse narėse.
This is the case everywhere in the EU, not only in the Baltic States, but in other EU member states.
Valstybių narių, kurios gerai integravosi į ES energetikos rinką ir turi prieigą prie neatidėliotinų sandorių rinkų bei įvairių dujų tiekėjų, vartotojai gali turėti naudos iš žemesnių kainų, šiuo metu dominuojančių neatidėliotinų sandorių rinkose.
In countries that are well integrated into the EU's energy market, with access to spot markets and different gas suppliers, consumers can profit from the lower prices on the spot markets that prevail today.
Tačiau dėl fizinių jungčių nebuvimo arba dėl to, kad visas tinklų pajėgumas jau rezervuotas ilgalaikėse sutartyse, izoliuotos šalys negauna neatidėliotinų sandorių rinkų teikiamos naudos.
Isolated countries however, either because they have no physical links or because all network capacity is booked in long-term contracts, do not benefit from spot markets.
Todėl šioms šalims itin svarbios jungiamosios linijos, kurios padėtų integruotis į ES energetikos rinką ir naudotis pasirinkimo, kurį rinka teikia vartotojams, privalumais.
Therefore, interconnections are of key importance for these countries as they would allow integration into the EU's energy market and benefits from the choice market provides to consumers.
Energetinės izoliacijos klausimas jau iškeltas Antrojoje strateginėje energetikos apžvalgoje, kurioje nustatyti šeši infrastruktūros prioritetai.
The issue of energy isolation has already been flagged by the Second Strategic Energy Review which identified six infrastructure priorities.
Pirmasis iš šių prioritetų susijęs su Lietuva ir Baltijos jūros regionu.
The first of these concerns Lithuania and the Baltic Sea region.
Šiuo tikslu Komisija pradėjo iniciatyvą „Baltijos energijos rinkos jungčių planas“ (BEMIP), kurios tikslas – vystant rinką ir infrastruktūrą integruoti šio regiono elektros ir dujų rinkas.
For this purpose, the Commission has launched an initiative, called the Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP), with the objective of integrating the electricity and gas markets of this region through market and infrastructure development.
2009 m. birželio mėn. aštuonios Baltijos jūros regiono valstybės narės, dalyvaujančios įgyvendinant šią iniciatyvą, sudarė veiksmų planą.
The participating eight Baltic Sea Member States defined an action plan in June 2009.
Šiame plane apibūdintos reikalingos vidaus rinkos priemonės ir nustatyti energetikos infrastruktūros projektai, reikalingi visiškai integracijai į ES energetikos rinką pasiekti.
This plan describes the necessary internal market steps and identifies energy infrastructure projects that are needed to support full integration in the EU energy market.
Iniciatyva jau įgyvendinama ir Komisija atidžiai stebi daromą pažangą.
Implementation is already ongoing and the Commission is following progress closely.
Keletas šiame plane numatytų projektų taip pat gavo didelę paramą pagal Europos energetikos programą ekonomikai gaivinti, kuri yra daugiau negu pusė milijardo eurų.
Several projects in this plan have also received substantial financial support from the European Energy Programme for Recovery, amounting to more than half a billion euro.
Be to, Lietuva yra vadovaujanti šalis, atsakinga už BEMIP projekto, priskirto Baltijos jūros regiono strategijos 10 prioritetinei sričiai, įgyvendinimo priežiūrą.
In addition, Lithuania is the lead country for the ‘monitoring the implementation of BEMIP’ project within Priority Area 10 of the Baltic Sea Strategy.
Kitas svarbus Lietuvos infrastruktūros vystymo aspektas ir pagrindinis prioritetas, kuriam 2007–2013 m. pagal sanglaudos politiką bus skiriama parama, yra smarkiai sumažinti šiuo metu Lietuvos energetikos tinklų patiriamus didelius nuostolius, ypač centralizuoto šildymo sistemų patiriamus nuostolius.
Another important aspect of infrastructure development in Lithuania and the main priority for cohesion policy support in 2007‑13 is to cut drastically the current high losses in the Lithuanian energy networks, in particular in district heating systems.
Konkrečiau – pagal sanglaudos politiką lėšos skiriamos energetikos tinklams modernizuoti ir vystyti keičiant pasenusią įrangą ir diegiant naujas technologijas.
More specifically, cohesion policy provides funding for the modernization and development of energy networks by replacing outdated equipment and introducing new technology.
Tai padės sumažinti ne tik nuostolius, bet ir importuojamos energijos poreikį ir leis sukurti patikimesnes ir saugesnes energijos tiekimo sistemas.
Apart from reducing losses, this will decrease the need for energy to be imported and will create more reliable and safe supply systems.
2007–2013 m. tokios rūšies investicijoms iš viso skirta 144 mln. eurų.
A total of EUR 144 million has been allocated for this type of investment during 2007‑13.
KLAUSIMAS RAŠTU E-1832/10
WRITTEN QUESTION E-1832/10
(2010 m. kovo 22 d.)
(22 March 2010)
Tema: Piliečių iniciatyvos teisės stiprinimas Europos Sąjungoje
Subject: Reinforcing citizens' right of initiative in the European Union
Europos demokratijos modelis grindžiamas atstovaujamąja demokratija, nors jam akivaizdžiai būdingi ir dalyvaujamosios demokratijos bruožai.
The European democratic model is based on representative democracy, although it clearly also possesses characteristics of participatory democracy.
Lisabonos sutartyje numatyta stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį Europos institucijose vykstančiose diskusijose ir suteikta galimybė Europos piliečiams inicijuoti teisės akto pasiūlymą (Lisabonos sutarties 11 straipsnis).
The Treaty of Lisbon aims to reinforce the role of civil society in European institutions’ discussions and to give European citizens the opportunity to initiate legislative proposals (Article 11).
Piliečių iniciatyvos teisė leistų ne mažiau kaip milijonui piliečių prašyti Komisiją imtis teisėkūros iniciatyvos konkrečioje srityje.
The citizens’ right of initiative would allow at least one million citizens to invite the Commission to take a legislative initiative in a specific area.
Siekiant užtikrinti iniciatyvos prieinamumą, piliečiams turi būti suteikta galimybė paremti iniciatyvą internetu.
In order to make the initiative accessible, citizens should be given the opportunity to support an initiative via the Internet.
Ar Komisija užtikrins iniciatyvos teksto vertimą į visas oficialiąsias ES kalbas?
Will the Commission ensure that the texts of initiatives are translated into all official EU languages?
Siekiant garantuoti iniciatyvų skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, iniciatyvų organizatoriai turėtų viešai skelbti informaciją apie gautą paramą ir finansavimą.
To guarantee the transparency and democratic accountability of initiatives, the organisers of initiatives should publicly declare information about the support and funding they receive.
Ar jau yra numatytos priemonės, kaip užtikrinti šį skaidrumą?
Have measures already been envisaged as to how to safeguard this transparency?
Ar Komisija planuoja sukurti institucinę pilietinio dialogo platformą ir aktyviai prisidėti prie jo plėtotės?
Does the Commission plan to create an institutional platform for civic dialogue and to contribute actively to its development?
Kokių veiksmų ėmėsi Komisija šioje srityje ir kada bus suteikta reali galimybė piliečiams inicijuoti teisės aktą?
What steps has the Commission taken in this area, and when will citizens be given a real opportunity to initiate legislation?
M. Šefčovič atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Šefčovič on behalf of the Commission
(2010 m. gegužės 7 d.)
(7 May 2010)
Komisija mano, kad organizatoriai turėtų pasirūpinti siūlomos iniciatyvos vertimu į norimas kalbas.
The Commission considers that it would be the responsibility of the organisers to translate their proposed initiative into the languages they want.
Ji pati neketina užtikrinti iniciatyvų tekstų vertimo į kitas norimas ar netgi visas ES oficialiąsias kalbas.
It does not intend to ensure itself the translation of the texts of initiatives into some other or even all EU official languages.
Tam Komisijai reikėtų naujų išteklių, tačiau ji jų neturi.
Such a measure would imply new resources that the Commission does not have.
2010 m. kovo 31 d. patvirtintame Komisijos Reglamento dėl piliečių iniciatyvos COM (2010) 119 galutinis. pasiūlyme numatyta, kad iniciatyvų organizatoriai turi pateikti informaciją apie pasiūlytos piliečių iniciatyvos finansavimo ir paramos šaltinius (4 straipsnis ir II priedas).
The Commission's proposal for a regulation on the citizens’ initiative COM(2010)119 final. , adopted on 31 March 2010, foresees that organisers have to provide information on the sources of funding and support for the proposed citizens' initiative (Article 4 and Annex II).
Komisija neturi konkretaus tokios platformos kūrimo plano.
The Commission has no concrete plan regarding such a platform.
Sutartyje galimybė tiesiogiai inicijuoti teisės aktus nenumatyta.
The Treaty does not provide for such a possibility to directly initiate legislation.
Tačiau piliečių iniciatyva piliečiai gali paraginti Komisiją pateikti tam tikrus teisės aktų pasiūlymus.
However, through the citizens' initiative, citizens may invite the Commission to bring forward certain legislative proposals.
Pagal šią iniciatyvą piliečiai, jeigu nori, taip pat turėtų galimybę siūlomos iniciatyvos priede pateikti teisės akto projektą (Komisijos pasiūlymo II priedas).
In this framework, citizens would also have the possibility, if they wish, to submit a draft legislative text in an annex to their proposed initiative (Annex II of the Commission's proposal).
KLAUSIMAS RAŠTU E-2156/10
WRITTEN QUESTION E-2156/10
(2010 m. balandžio 7 d.)
(7 April 2010)
Tema: Europos Sąjungos stažuočių kokybės chartija
Subject: European Union quality charter for traineeships
Jaunimo nedarbas yra skaudžiausia mūsų visuomenės problema, nes šiuo metu Europoje daugiau kaip 5,5 mln. jaunų žmonių iki 25 metų yra bedarbiai, o tai sudaro 21,4 proc. viso jaunimo.
Youth unemployment is one of the most painful problems facing our society, as over 5.5 million people under 25 — or 21.4 % of all members of that age group — are currently out of work in Europe.
Šis skaičius yra dvigubai didesnis už bendrą nedarbo lygį.
That is double the general unemployment rate.
Šiuo metu esama galimybių jauniems žmonėms stažuotis, tačiau stažuočių sistema valstybėse narėse labai skirtinga ir jų finansavimas neaiškus bei sudėtingas.
Opportunities currently exist for young people to embark on traineeships, but the system of traineeships varies widely from Member State to Member State and the way in which they are funded is complex and unclear.
Ar Komisija nemano, kad būtų tikslinga parengti Europos Sąjungos stažuočių kokybės chartiją, siekiant užtikrinti stažuočių mokomąją vertę ir vengti išnaudojimo?
Does the Commission not consider it appropriate to draw up a European Union quality charter for traineeships to guarantee their educational value and to prevent abuse?
Siekiant jaunimui suteikti daugiau galimybių darbo rinkoje, būtina suteikti daugiau ir geresnių stažuočių, kad jų metu įgytos žinios ir patirtis padėtų jaunuoliams įsitvirtinti darbo rinkoje.
To give young people more opportunities on the labour market, more and better traineeships need to be made available so that the knowledge and experience acquired during them can help young people establish themselves on the labour market.
L. Andoro atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Andor on behalf of the Commission
(2010 m. gegužės 11 d.)
(11 May 2010)
2010 m. kovo mėn. pristatytos strategijos „Europa 2020“ dalis yra pavyzdinė iniciatyva „Judus jaunimas“, kuria Komisija kurs jaunimo užimtumo sistemą, skirtą jaunimo nedarbui sumažinti.
As part of the Europe 2020 strategy presented in March 2010, the flagship initiative ‘Youth on the Move’ the Commission will elaborate a youth employment framework to reduce youth unemployment.
Jaunimo integracija į darbo rinką bus skatinama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, siūlant jaunimui praktiką ir stažuotes.
In cooperation with Member States and social partners the labour market integration of young people will be fostered through apprenticeships and traineeships.
Į Komisijos 2010 m. darbo programą yra įtrauktas Komisijos komunikatas dėl jaunimo užimtumo sistemos, kurį numatoma paskelbti paskutinį 2010 m. ketvirtį.
The Commission Communication on the youth employment framework forms part of the Commission Work Programme 2010 and is scheduled for the fourth quarter of 2010.
Komisijai žinoma, kad skirtingose valstybėse narėse stažuočių teisinės nuostatos ir tvarka skiriasi, ir reikia išsiaiškinti, kokie turėtų būti stažuočių kokybės kriterijai.
The Commission is aware that the legal provisions and practices of traineeships in the Member States are diverse, and that greater clarity on quality criteria for traineeships is desirable.
Todėl Komisija planuoja atlikti išsamų ES stažuočių teisinės sistemos ir dabartinės jų tvarkos tyrimą.
The Commission therefore intends to conduct a comprehensive study on the legal framework and current practice of traineeships in the EU.
KLAUSIMAS RAŠTU E-2814/10
WRITTEN QUESTION E-2814/10
(2010 m. balandžio 23 d.)
(23 April 2010)
Šioje ateinančio dešimtmečio strategijoje pripažįstama, kad jaunimas yra viena pažeidžiamiausių visuomenės grupių, ypač dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės.
This 10‑year strategy recognises that young people are among the most vulnerable groups in society, particularly during the current economic and financial crisis.
Kokių priemonių pasibaigus šios programos vykdymo laikotarpiui imsis Komisija, siekdama užtikrinti jaunimo verslumo ir inovacijų skatinimą?
After the programme has come to an end, what measures will the Commission take to guarantee that youth entrepreneurship and innovation are encouraged?
Ar Komisija nemano, kad būtina priimti jaunimui skirtą atskirą ES jaunimo verslumo ir inovacijų programą, kuri skatintų ir remtų jaunimo kūrybingumą ir verslumą?
Does the Commission not think it necessary to adopt a dedicated EU youth entrepreneurship and innovation programme to encourage and support young people’s creativity and entrepreneurship?
Kokia būtų Komisijos nuomonė dėl galimybių jaunimui naudotis mikrokreditais?
What would be the Commission’s view of the possibilities for young people to use microcredit?
Ar nereikėtų teisiškai reglamentuoti jaunimo įsteigtų bendrovių pripažinimo tvarkos?
Should the recognition of junior enterprise not be legally regulated?
Androulla Vassiliou atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Vassiliou on behalf of the Commission
(2010 m. birželio 11 d.)
(11 June 2010)