natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komunikatu diskusijų dėl reformų temos suskirstytos į tris grupes.
The communication frames the reform debate around three main building blocks.
Pirmiausia, būtina griežčiau prižiūrėti valstybės skolą ir geriau ex ante koordinuoti fiskalinę politiką, kad nacionalinės vyriausybės, priimdamos sprendimus dėl šalies biudžeto, tinkamai atsižvelgtų į ES matmenį.
First, more rigorous surveillance of public debt and deeper ex ante coordination of fiscal policy should ensure that the EU dimension is appropriately reflected when national governments decide on their budgets.
Todėl siūloma sukurti ekonomikos politikos koordinavimo Europos semestrą, kad valstybės narės, rengdamos stabilumo ir konvergencijos programas, įskaitant nacionalinius biudžetus ir nacionalines reformų programas, galėtų pasinaudoti išankstinio ES lygmens koordinavimo privalumais.
To do this, it proposes the establishment of a ‘European Semester’ for economic policy coordination, so that Member States would benefit from early coordination at European level as they prepare their national stability and convergence programmes including their national budgets and national reform programmes.
Antra, esamą fiskalinę sistemą papildytų nauja priežiūros sistema, pirmiausia skirta platesnio masto makroekonomikos disbalansui ir konkurencingumo pokyčiams vertinti.
Second, the development of a surveillance framework focused on broader macroeconomic imbalances and competitiveness developments would complement the existing fiscal framework.
Trečia, reikėtų numatyti euro zonai taikytiną tvirtą nuolatinį krizės padarinių šalinimo mechanizmą.
Third, a robust and permanent crisis resolution mechanism should be envisaged for the euro area.
Didžioji dalis pasiūlymų skirti visai Europos Sąjungai, tačiau euro zonai siūloma taikyti griežtesnį metodą.
Most of the proposals pertain to the EU as a whole, but a more demanding approach is proposed for the euro area.
Komisija paskelbė, kad, laikydamasi Sutartyje nustatytų įsipareigojimų, rengs gegužės 12 d. komunikate nurodytus reformų pasiūlymus.
The Commission has announced that it will develop the refom proposals presented in the communication of 12 May in line with its responsibility under the Treaty.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-4100/2010
Question for written answer E-4100/2010
Tema: Europos reitingų agentūros kūrimas
Subject: Creation of a European credit rating agency
Europos Sąjungai yra būtinas stiprus ekonominis vadovavimas ir augimas, kurie leistų įveikti dabartinę krizę.
The European Union needs strong economic governance and growth to allow it to recover from the current crisis.
Ar Komisija nesiruošia sustiprinti tarptautinių pastangų, sprendžiant svarbias finansų sistemos problemas.
Is the Commission not preparing to strengthen international efforts to tackle the important problems faced by the finance system?
Ypač šiuo metu yra svarbi bendra išėjimo iš krizės strategija, kurią būtina koordinuoti.
Particularly now, it is important to have a common, coordinated exit strategy.
Ar Komisija nemano, kad reikėtų įsteigti Europos reitingų agentūrą, alternatyvią didžiosioms privačioms agentūroms?
Does the Commission not think that a European credit rating agency should be set up as an alternative to the major private agencies?
Bendras atsakymas, M. Barnier atsakymas Komisijos vardu
Joint answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission
Klausimai raštu : E-4100/10 , E-4196/10
Written questions : E-4100/10 , E-4196/10
(2010 m. rugpjūčio 19 d.)
(19 August 2010)
Reglamentu įvedamas privalomas visų ES veikiančių kredito reitingų agentūrų registravimas ir nustatyti keli griežti reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad: i)
The regulation introduces mandatory registration for all credit rating agencies operating in the EU and puts in place a number of rigorous requirements to make sure that:
būtų veiksmingai mažinama rizika, kad interesų konfliktai turės poveikio reitingams;
(i) the risks of conflicts of interest affecting ratings are effectively addressed;
Naujoji sistema visiškai įsigalios tik 2010 m. gruodžio 7 d.
The new framework will only enter fully into force on 7 December 2010.
Taigi, jos nuostatų veiksmingumas dar turi būti patikrintas.
Thus, the efficiency of its provisions still needs to be tested.
Komisija tikisi, kad naująja reguliavimo sistema bus sustiprintas reitingavimo procesas, padidintas reitingavimo skaidrumas, pagerinta kredito reitingų ir reitingavimo metodikų kokybė ir padedama ateiti į rinką naujoms kredito reitingų agentūroms.
The Commission expects that the new regulatory framework will strengthen the rating process, increase transparency of the rating activity, improve the quality of credit ratings and rating methodologies and facilitate the market entry of new credit rating agencies.
Tačiau, kaip teisingai pastebėjo gerbiamas narys, pastarojo meto krizė sustiprino nuogąstavimus dėl nepakankamos konkurencijos reitingų teikimo srityje.
However, as rightly pointed out by the Honourable Member, the recent crisis has reinforced the concern about the lack of competition in the rating industry.
Šiame kontekste Komisija taip pat nagrinėja poreikį įdiegti priemones, kuriomis būtų didinama kredito reitingų agentūrų konkurencija.
In this context, the Commission is also examining the need to put in place mechanisms to improve competition between credit rating agencies.
Kol kas neišskirdama kurios nors vienos galimybės, Komisija nagrinėja struktūrinius sprendimus, įskaitant poreikį sukurti nepriklausomą Europos kredito reitingų agentūrą arba užtikrinti aktyvesnį nepriklausomų viešojo sektoriaus subjektų dalyvavimą suteikiant reitingus.
Without favouring any particular option at this stage, the Commission is examining structural solutions including the need for an independent European credit rating agency or stronger involvement of independent public entities in the issuing of ratings.
Komisija pateiks savo pirmines išvadas 2010 m. spalio mėn., o 2011 m. pradžioje, jei reikia, pasiūlys tolesnes priemones.
The Commission will present initial conclusions in October 2010 and will propose, where appropriate, further measures at the beginning of 2011.
Be to, siekdama stiprinti tarptautines pastangas dabartinei finansų krizei įveikti, susijusias su kredito reitingų agentūromis, Komisija prisideda prie darbo, kurį G20 procese vykdo Finansų stabilumo taryba (FST), sudariusi aukšto lygio darbo grupę, kuri kurs principus ir strategijas, skirtus pernelyg dideliam finansų įstaigų, valdžios institucijų ir investuotojų pasitikėjimui kredito reitingų agentūrų teikiamais reitingais sumažinti.
Furthermore, with regard to the strengthening of the international efforts to tackle the current financial crisis in the field of credit rating agencies, the Commission is contributing to the work in the framework of the G20 process of the Financial Stability Board (FSB), who has set up a high level working group to develop principles and strategies for reducing overreliance of financial firms, authorities and investors on ratings, issued by credit rating agencies.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-4112/2010
Question for written answer E-4112/2010
Tema: Įsidarbinimo apribojimų panaikinimas naujųjų valstybių narių piliečiams
Subject: Removal of employment restrictions on citizens of new Member States
Laisvas darbuotojų judėjimas – tai viena iš pagrindinių laisvių, kurią užtikrina Europos Sąjungos teisė ir kuria remdamiesi vienos ES valstybės narės piliečiai gali dirbti kitoje ES valstybėje narėje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos valstybės narės piliečiai.
The free movement of labour is one of the fundamental freedoms guaranteed by European Union law, allowing citizens of one Member State to work in another Member State under the same conditions as the citizens of the latter Member State.
Sąjungos teisėje tai tikriausiai yra pati svarbiausia asmenims suteikiama teisė, kuri yra esminė tiek vidaus rinkos, tiek ir Europos pilietybės sudedamoji dalis.
This is probably the most important right granted to people under Union law and it constitutes an essential ingredient of both the internal market and European citizenship.
Kodėl kai kurioms naujoms ES valstybėms narėms vis dar taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės ir iki šiol yra numatyti griežti laisvo darbuotojų judėjimo apribojimai?
Why are transitional measures still be being applied to certain Member States, and why are strict restrictions on freedom of movement for workers still in place?
Ar Komisija nemano, kad kai kurios senosios valstybės narės, taikydamos griežtus apribojimus naujosioms valstybėms narėms darbo rinkoje, diskriminuoja jų piliečius tautybės pagrindu?
Does the Commission not think that, by applying strict labour market restrictions to new Member States, certain old Member States are discriminating against citizens of the new Member States on the basis of their nationality?
Atsižvelgiant į tai, kad laisvas darbuotojų judėjimas yra pagrindinis bendrosios rinkos principas, įsidarbinimo apribojimų taikymas kliudo panaudoti visą Europos ekonomikos atsigavimo potencialą.
Given that the free movement of labour is a fundamental principle of the single market, applying employment restrictions makes it more difficult to realise the full potential of European economic recovery.
(2010 m. liepos 28 d.)
(28 July 2010)
Laisvo darbuotojų judėjimo pereinamojo laikotarpio priemonės – stojimo derybų su aštuoniomis iš dešimties 2004 m. į ES įstojusių valstybių narių (ES 8) ir su Bulgarija bei Rumunija rezultatas.
The transitional arrangements on the free movement of workers are the result of the negotiations on the accession of eight of the ten Member States that joined the EU in 2004 (EU‑8) and of Bulgaria and Romania.
Šios nuostatos įtvirtintos šių šalių Stojimo aktuose; jomis remdamosi valstybės narės gali laikinai riboti vieną pagrindinių laisvių, pagal kurią darbuotojai iš šių šalių gali persikelti į jų teritoriją ir joje dirbti bei gyventi.
They are laid down in the Acts of Accession of these countries and allow the other Member States to restrict temporarily the fundamental freedom of workers from these countries to move to their territory to work and settle there.
Valstybės narės, kurios pagal pereinamojo laikotarpio priemones taiko ribojimus ES 8 ir Bulgarijos bei Rumunijos darbuotojams, tačiau netaiko jų kitiems ES darbuotojams, nediskriminuoja jų dėl pilietybės.
The Member States that apply restrictions to EU‑8 and Bulgarian and Romanian workers pursuant to the transitional arrangements but not for other EU workers do not discriminate on grounds of nationality.
Šiuo metu darbuotojai iš ES 8 gali visiškai laisvai judėti dvylikoje iš penkiolikos valstybių narių.
Workers from the EU‑8 currently enjoy full free movement in 12 (out of 15) Member States.
Iš likusių trijų valstybių narių tik Vokietija ir Austrija toliau taiko esminius patekimo į darbo rinką ribojimus ES 8 darbuotojams ir reikalauja gauti darbo leidimą.
Of the remaining three Member States, only Germany and Austria continue to apply substantial restrictions on labour market access for EU‑8 workers by maintaining a work permit requirement.
Jungtinė Karalystė taiko ex post registracijos sistemą, pagal kurią darbuotojai gali pradėti dirbti, tačiau per 30 dienų privalo užsiregistruoti.
The United Kingdom operates an ex-post registration scheme, allowing workers to start employment but requiring them to register within 30 days.
Komisija palankiai vertina tai, kad šie ribojimai nustos galioti pasibaigus pereinamajam laikotarpiui (t. y. ne vėliau kaip 2011 m. balandžio 30 d.).
The Commission welcomes that these restrictions will have to end on the expiry date of the transitional period (i.e. on 30 April 2011 at the latest).
Darbuotojai iš Bulgarijos ir Rumunijos šiuo metu gali naudotis laisvo judėjimo teise keturiolikoje iš 25 valstybių narių Danija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Lenkija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija, Vengrija, Graikija, Ispanija ir Portugalija. , taip pat jie gali nevaržomai patekti į Čekijos darbo rinką.
Workers from Bulgaria and Romania currently enjoy full rights to free movement in 14 (of 25) Member States Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Poland, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, Hungary, Greece, Spain and Portugal. and have free access to the labour market of the Czech Republic.
Iš likusių dešimties valstybių narių kelios supaprastino patekimo į darbo rinką sąlygas arba tvarką, palyginti su galiojusiomis prieš joms įstojant į ES.
Of the remaining 10 Member States, several have eased conditions or simplified procedures to allow access to the labour market in comparison with the conditions and procedures that applied to them prior to EU accession.
Šie ribojimai baigs galioti ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d.
These restrictions will have to end on 31 December 2013 at the latest.
Kiekviena valstybė narė, laikydamasi Stojimo aktų sąlygų, gali nuspręsti panaikinti ribojimus ir pradėti taikyti ES teisę dėl laisvo darbuotojų judėjimo dar nesibaigus pereinamajam laikotarpiui.
The decision to end restrictions and start applying EC law on free movement of workers prior to the end of the transitional period rests with each Member State, subject to the conditions of the Acts of Accession.
Tačiau Komisija sutinka su gerbiamąja Parlamento nare, kad laisvas darbuotojų judėjimas turėtų padėti išnaudoti visą Europos ekonomikos atsigavimo potencialą.
However, the Commission agrees with the Honourable Member that the free movement of workers could help realising the full potential of European economic recovery.
Todėl Komisija rekomenduoja valstybėms narėms, kurios toliau taiko patekimo į darbo rinką ribojimus, persvarstyti savo poziciją atsižvelgiant į minėtų ataskaitų išvadas ir pataria nelaukti iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, kad pradėtų visapusiškai taikyti ES laisvo darbuotojų judėjimo srities teisės aktus, ir aktyviai siekti kuo greičiau atverti savo darbo rinkas.
It therefore recommends that the Member States that continue to apply restrictions on labour-market access review their position in the light of the findings of the reports and that they should not delay full application of EC law in the area of free movement of workers until the end of the transitional period but actively work towards opening their labour markets as soon as possible.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-4113/2010
Question for written answer E-4113/2010
Tema: Darbo laiko direktyvos persvarstymas
Subject: Review of the Working Time Directive
Kadangi 2009 m. pavasarį Europos Parlamentui ir valstybėms narėms nepavyko rasti kompromiso dėl Darbo laiko direktyvos (2003/88/EB) OL L 299, 2003 11 18, p.
As the European Parliament and the Member States were unable to find a compromise on amending the provisions of the Working Time Directive (2003/88/EC) OJ L 299, 18.11.2003, p.
9 . nuostatų pakeitimo, Europos Komisija planuoja visapusiškai persvarstyti šią direktyvą.
9 . in spring 2009, the Commission is planning a comprehensive review of the Directive.
Dabar yra labai tinkamas laikas persvarstyti Darbo laiko direktyvą, kadangi dabartinės krizės laikotarpiu įmonėms ypač svarbu išlaikyti konkurencingumą ir laiku prisitaikyti prie paklausos rinkoje kaitos.
Now is a very appropriate time to review the Working Time Directive as it is particularly important at this time of crisis for businesses to remain competitive and to adapt promptly to changes in demand on the market.
(2010 m. rugsėjo 1 d.)
(1 September 2010)
9. , remdamasi konsultacijomis su Europos lygmens socialiniais partneriais ir išsamiu poveikio vertinimu.
9. , based on consultation of the social partners at European level and a comprehensive impact assessment.
Pirmuoju konsultacijų etapu ir vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsniu siekiama išsiaiškinti Europos lygmens socialinių partnerių nuomonę apie būtinybę imtis tolesnių veiksmų ES mastu dėl darbo laiko taisyklių ir apie tinkamą tokios iniciatyvos mastą.
Under the first phase of consultation and in accordance with Article 154 TFEU, the consultation seeks the views of the social partners at European level on whether further EU action is needed regarding working time rules and on the appropriate scope of any such initiative.
Pirmasis etapas ką tik baigtas ir Komisija šiuo metu nagrinėja atsakymus.
The first phase has just been completed, and the replies are currently being analysed by the Commission.
Antrąjį konsultacijų etapą tikimasi pradėti 2010 m. rudenį, jų metu daugiausia dėmesio bus skiriama visų pasiūlytų ES lygmens veiksmų turiniui.
The second phase of consultation is expected to be launched in the autumn 2010, and will focus on the content of any proposed action at EU level.
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 155 straipsnį socialiniai partneriai bet kuriuo etapu savo nuožiūra taip pat gali inicijuoti dialogą visais ar keliais klausimais.
The social partners may also, if they so wish, initiate a dialogue on all or part of the issues during either phase, in accordance with Article 155 TFEU.
Vykstant konsultacijoms Komisija taip pat rengia išsamų poveikio vertinimą.
In parallel with these consultations, the Commission is preparing an extensive impact assessment.
Išsamų poveikio vertinimo tyrimą, apimantį visų pirma socialinius ir ekonominius aspektus, atlieka nepriklausomi konsultantai ir jį ketinama baigti 2010 m. spalio mėn.
A large impact assessment study, covering particularly the social and economic aspects, is being prepared by independent consultants, and is expected to be completed in October 2010.
Atitinkamų veiksmų ES mastu Komisija galės imtis pasibaigus antrajam konsultacijų etapui ir poveikio vertinimo tyrimui.
The Commission will be in a position to proceed with preparing appropriate action at EU level when the second stage of consultation and the impact assessment study have been completed.
Komisija, be abejo, informuos Parlamentą apie tolesnę šių pokyčių eigą.
The Commission will of course keep the Parliament informed of further developments in this regard.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-4121/2010
Question for written answer E-4121/2010
Tema: Specialios bendrojo susitarimo procedūros
Subject: Specific procedures under framework agreements
Direktyvos 2004/18/EB OL L 134, 2004 4 30, p.
The provisions of Article 32(4) of Directive 2004/18/EC OJ L 134, 30.4.2004, p.
114 32 straipsnio 4 dalies atžvilgiu bendrasis susitarimas kai kuriose šalyse praktikoje yra interpretuojamas skirtingai.
114. , on framework agreements concluded by contracting authorities, are interpreted differently in the practice of different countries.
Ar egzistuoja galimybė, kad bendrasis susitarimas kuriame, numatomos visos sąlygos (t. y. daugkartinė bendroji sutartis) gali atitikti kai kurių perkančiųjų organizacijų įsigijimo poreikius (pvz., grupės A), bet neatitikti kitų organizacijų poreikių (pvz., grupės B)?
Is it not possible that a framework agreement establishing all the terms governing the award of certain contracts (i.e., a multiple framework contract) might suit the purchasing needs of some of the contracting authorities involved, but not of others?
Tokiai galimybei egzistuojant, B grupės perkančiosios organizacijos turėtų naudos iš paklausos sutelkimo ir proceso supaprastinimo, užuot pačioms vykdžius pirkimų procedūras.
Were such an option available, those contracting authorities that used it would still benefit from demand aggregation and process streamlining in a way that they would not by undertaking a procurement procedure on their own.
Norėčiau paklausti Komisijos, ar bendrąjį susitarimą su visomis sąlygomis (pagrindinėmis ir pagalbinėmis) būtų galima patikslinti, siekiant perkančiosioms organizacijoms teikti pareiškimus dėl įsigijimo.
Can the Commission indicate whether it is possible to make a framework agreement sufficiently precise in all its terms (both core and ancillary) for contracting authorities to issue purchasing orders on the basis of it?
Ar perkančiosios organizacijos galėtų geriau ir konkrečiau apibrėžti pagalbines sąlygas, kartu iš naujo skelbiant konkursus dėl individualių sutarčių sudarymo?
Can it also indicate whether contracting authorities might have the option of ‘better specifying’ certain ancillary terms, thus reopening competition for the award of a specific contract?
Todėl norėčiau paklausti Komisijos, ar šie pakeitimai derėtų su Direktyva 2004/18/EB.
Would such changes be in line with Directive 2004/18/EC?
M. Barnier atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission
(2010 m. rugpjūčio 6 d.)
(6 August 2010)
Direktyvoje 2004/18/EB OL L 134, 2004 4 30. numatytos dvi galimybės: 1.
Directive 2004/18/EC OJ L 134, 30.4.2004 . distinguishes between two possibilities: 1.
Jei preliminarusis (bendrasis) susitarimas sudarytas su vienu ūkio subjektu, sutartys, besiremiančios tokiu susitarimu, turi būti sudarytos remiantis jame nustatytomis sąlygomis (32 straipsnio 3 dalis).
If the framework contract is concluded with one single operator, contracts based on that agreement must be awarded according to the terms laid down in the framework agreement (Article 32 (3)).
Todėl visos preliminariojo susitarimo sąlygos turėtų būti pakankamai tikslios, kad pagal jas būtų galima sudaryti atskiras (individualias) sutartis.
The framework agreement should therefore be sufficiently precise in all its terms to allow for the award of the single contracts on the basis of the terms set out.
Jei perkančioji organizacija manytų, kad pasiūlymą būtina papildyti, ji gali raštu kreiptis į preliminarųjį susitarimą sudariusį ūkio subjektą ir pareikalauti, kad šis pasiūlymą papildytų.
Should the contracting authority consider necessary to supplement the tender, it may consult the economic operator party to the framework agreement in writing, requesting it to do so.
Jei preliminarusis susitarimas sudaromas su keletu ūkio subjektų (daugiašalis preliminarusis susitarimas), perkančiosios organizacijos turi dvi galimybes: —
If the framework agreement is concluded with several economic operators (so-called multiple framework agreement), contracting authorities have the choice between two options: —
preliminariajame susitarime nustatyti visas atskirų sutarčių sudarymo sąlygas – tokiu atveju atskirų sutarčių sudarymo etape konkursas neskelbiamas iš naujo; arba
Either they establish all the terms for the award of the individual contracts in the framework agreement and in this case, there is no reopening to competition at the stage of the award of the individual contracts;
jei pačiame preliminariajame susitarime visos sąlygos nenustatomos, atskiros sutartys turi būti sudaromos konkursą skelbiant iš naujo 4 dalies antros pastraipos antroje įtraukoje nustatyta tvarka.
Or, in case the framework agreement itself does not establish all the terms, individual contracts must be awarded following the reopening of competition in accordance with the procedures laid down in the second indent of the second subparagraph of paragraph 4.
Viena iš šių alternatyvų turi būti pasirinkta ir įtraukta į preliminarųjį susitarimą – abiejų variantų suteikti negalima.
The choice between these two alternatives must be made in the framework agreement and cannot be left open.
Tai taikoma ir tais atvejais, kai preliminarųjį susitarimą sudaro perkančiųjų organizacijų grupė.
This applies also where a framework agreement is concluded by a group of contracting authorities.
Todėl negali būti taip, kad kai kurie grupės nariai sutartis sudarytų taikydami preliminariojo susitarimo sąlygas, o kiti nuspręstų iš naujo skelbti konkursą.
It is therefore not possible that some members of the group award contracts by application of the terms of the framework agreement while others decide to reopen competition.
Bet kuriuo atveju preliminariojo susitarimo šalys pagal tokį susitarimą sudarydamos sutartis jokiomis aplinkybėmis negali iš esmės keisti preliminariojo susitarimo sąlygų (Direktyvos 32 straipsnio 2 dalis).
In any event, the parties to the framework agreement may under no circumstances make substantial amendments to the terms laid down in that framework agreement when awarding contracts based on such an agreement (Article 32 (2) of the directive).