natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pakartoja, jog vertina nacionalinių institucijų dedamas pastangas siekiant užtikrinti, kad Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimui konvergencijos tikslo regionuose vidutiniškai skiriama 65 proc. gautų lėšų, o regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslo regionuose – 82 proc. lėšų, t. y. daugiau, negu prašyta iš pradžių; su pasitenkinimu pažymi, kad pranešta, jog 63 mlrd. eurų skirta projektų asignavimams pagal Lisabonos darbotvarkę, o projektų atranka pagal Lisabonos darbotvarkę vyksta taip pat greitai arba dar greičiau negu atrankos kitiems veiksmams, ir todėl ragina valstybes nares ir ateityje skirti išteklių projektams, kuriais remiama „ES 2020“ strategija;
Reiterates its appreciation of the national efforts resulting in average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda of 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, exceeding the levels originally requested; notes with satisfaction that a total of EUR 63 billion is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions, and therefore urges the Member States to continue in future to earmark resources for projects supporting the EU 2020 Strategy;
atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausia pažanga pasiekta pagal strateginių gairių teritorinį aspektą (30 proc.), vidurkis viršytas įgyvendinant tikslus pagal žinių gerinimo ir inovacijų didinimo temas, tačiau kitais dviem aspektais nepasiekta 27,1 proc., taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad atrankos kriterijai viršijo vidurkį pagal Lisabonos darbotvarkės sanglaudos ir regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslus, tačiau pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą siekia vos 20,5 proc.; apgailestauja, kad yra ne visų valstybių narių duomenys apie projektų apimtis ir rezultatus, įrodyta, kad strateginėje ataskaitoje pateikta politikos poveikio analizė yra labai ribota; ragina Komisiją peržiūrėti administracinius ataskaitų teikimo reikalavimus, kita vertus ragina valstybes nares, kad jos būtų labiau disciplinuotos teikdamos duomenis apie programų įgyvendinimą;
Notes that the progress rate among CSG themes is highest in the Territorial Dimension theme (30%), above average for ‘Improving knowledge and innovation for growth’, but below 27,1% in the case of the other two guidelines and that, moreover, selection rates are above average for Lisbon earmarked projects in both Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, but amount only to 20,5% in the European Territorial Cooperation objective; regrets that, in the absence of output and result indicators for all Member States, the analysis of policy performance as presented in the strategic report has proved to have serious limitations; calls on the Commission, therefore, to review its administrative reporting requirements and calls on the Member States to be more disciplined about providing data on programme implementation;
atsižvelgdamas į ekonomikos krizę ir didėjantį bedarbių skaičių, teigiamai vertina jau padarytą pažangą įgyvendinant projektus, susijusius su gairėmis „Daugiau ir geresnių darbo vietų“; vis dėlto primygtinai rekomenduoja Komisijai taikyti tokius bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis būdus, kurie padėtų skubiai sutelkti ir veiksmingai paskirstyti visas lėšas, kurios reikalingos siekiant tokios ekonomikos, kuriai esant ištekliai būtų naudojami tausiai ir kuri būtų konkurencinga, integracinio augimo ir didelio užimtumo ekonomikos, užtikrinančios socialinę ir teritorinę sanglaudą, bei skurdo mažinimo, t. y. strategijos „Europa 2020“ prioritetinių tikslų ir siekių, visų pirma užimtumo ir socialinių reikalų srityje, kad būtų galima paskatinti augimą ir produktyvumą ir pagerinti užimtumo padėtį Europoje;
Welcomes the progress already made in implementing projects relevant to the ‘More and better jobs’ Guideline, in view of the economic crisis and the growing number of unemployed; strongly recommends, however, that the Commission introduce methods for cooperating with the Member States that will make it easier for all necessary funding to be promptly mobilised and allocated efficiently for the achievement of a resource-efficient and competitive economy, inclusive growth and a high-employment economy delivering social and territorial cohesion and poverty reduction, which are priority targets of the EU 2020 Strategy and its objectives, in particular in the field of employment and social affairs, in order to boost growth and productivity and improve employment performance in Europe;
palankiai vertina tai, kad ESF teikė svarbią paramą darbo rinkos reformoms įgyvendinti ir įrodė, kad yra veiksminga priemonė, padedanti pereiti nuo pasyvios prie aktyvios ir netgi prevencinės darbo rinkos politikos; prašo valstybes nares toliau vykdyti struktūrines reformas, kurios neleis darbo rinkoms nukentėti nuo galimos krizės ateityje;
Welcomes the fact that the ESF has provided relevant support to implement labour market reforms and proved to be an effective instrument contributing to the shift from passive to active and even preventive labour market policies; calls on the Member States to continue with structural reforms that will safeguard labour markets against a potential future crisis;
pabrėžia, kad svarbu gerinti infrastruktūrą ir paslaugas tuose silpnesniuose mažuose regionuose, kuriuose gyvena daug socialiai atskirtų gyventojų (pvz. romų), ir užtikrinti, kad jos būtų įperkamos;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
palankiai vertina, kad į paramą įtrauktos išlaidos investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją socialiai atskirtų bendruomenių būsto statybos ir būsto statybos projektų srityje – daugelyje regionų tai sėkmingai įgyvendinta ir turėtų būti toliau tęsiama;
Welcomes the inclusion of expenditure for investment in energy efficiency and renewable energy in housing construction and housing projects for marginalised communities, which is successfully being implemented in many regions and should be continued in the future;
primygtinai ragina veiksmingiau įgyvendinti aplinkos sektoriaus programas, būtent vertikaliosiose srityse, kurios turi europinę pridėtinę vertę, pvz., kovos su klimato kaita, jos padarinių sušvelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų, investicijų į švaresnes ir mažai anglies dioksido išmetančias technologijas, kovos su oro ir vandens tarša veiksmų, biologinės įvairovės apsaugos veiksmų, geležinkelių tinklų plėtros, efektyvaus energijos vartojimo, ypač statybų sektoriuje, ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo srityse, stengiantis pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir skatinti kurti ekologiškas darbo vietas ir plėtoti žaliąją ekonomiką;
Calls for more effective implementation of programmes in the environmental sector, especially in cross-cutting areas which provide European added value, such as action to combat, mitigate and adapt to climate change, investment in cleaner and low-carbon technologies, action to combat air and water pollution, action for biodiversity protection, the expansion of railway networks, the promotion of energy efficiency, especially in the building sector, and renewable energy sources endeavouring to achieve the EU 2020 targets and promote the creation of green jobs and a green economy;
ragina naudoti lėšas, kurios padėtų išvengti su aplinka susijusių nelaimių ir (arba) skubiai reaguoti į jas, ir ragina valstybes nares pasirūpinti, kad būtų greičiau investuojama į prevenciją ir pramoninių zonų bei užterštų teritorijų atkūrimą, atsižvelgiant į tai, kad vykdymo lygis mažas;
Calls for the relevant funds to be used for environmental disaster prevention and/or rapid reaction and calls on the Member States to speed up investment in prevention and in the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, given the low rate of implementation;
mano, kad reikia skubiai imtis taisomųjų veiksmų siekiant pagerinti nepakankamą projektų vykdymą tam tikrose prioritetinėse srityse; rekomenduoja srityse, kuriose nustatytas specifinis projektų atrankos vilkinimas, atlikti išsamų įgyvendinimo problemų tyrimą ir atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta projektų atranka srityse, kuriose vėluojama, ir paspartintas visų atrinktų projektų įgyvendinimas, siekiant išvengti pavojaus nepasiekti sutartų tikslų;
Believes that corrective measures need to be promptly taken to improve poor performance in some priority areas; recommends carrying out an in-depth analysis of the implementation problems in areas with specific delays in project selection and calls on Member States in this context to step up efforts to improve project selection in the delayed themes, and to accelerate implementation of all selected projects to avoid the risk of not reaching the agreed objectives;
mano, kad kai kada sparti projektų atranka ir įgyvendinimas bei bendras tinkamas paskirtų lėšų panaudojimas yra ypač svarbus veiklai, kuri gerina žmogiškąjį kapitalą, skatina sveikatos apsaugą ir gerina ligų prevenciją, užtikrina lygias galimybes, remia darbo rinką ir didina socialinę įtrauktį, ypač siekiant kovoti su neigiamu ekonomikos krizės poveikiu;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
pabrėžia tai, kad kelios valstybės narės pripažino, jog laikantis reikalavimo skirti asignavimus pagerėjo programavimo kokybė ir kryptingumas; be to, pažymi, kad valstybės narės vieningai nusprendė, kad pagrindinių jų nacionalinių strateginių krypčių planų ir veiklos programų prioritetų, susijusių su Lisabonos strategija, išsaugojimas yra geriausia priemonė krizei įveikti, ir dar kartą patvirtino šiuose dokumentuose nustatytų vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų svarbą;
Highlights the fact that several Member States confirmed that the discipline imposed by the earmarking exercise has improved the quality and focus of programming; notes, moreover, that Member States unanimously considered that maintaining fundamental priorities of their National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes linked to the Lisbon Strategy is the best instrument to tackle the crisis, and reconfirmed the relevance of the medium- and long-term objectives set out in these documents;
Įgyvendinimo sunkumai
Challenges in implementation
pabrėžia tai, kad veiksmingai projektų atrankai ir įgyvendinimui kai kuriose srityse trukdo tai, jog nėra atitinkamų prielaidų, pavyzdžiui, paprastesnių paraiškų teikimo procedūrų nacionaliniu lygmeniu, aiškių nacionalinių prioritetų tam tikriems veiksmams, savalaikio ES teisės perkėlimo ir institucinių bei administracinių pajėgumų stiprinimo, esama milžiniškos nacionalinės biurokratijos; todėl ragina valstybes nares ir regionus palengvinti politikos įgyvendinimą sprendžiant šias problemas ir visų pirma pritaikant teisinę sistemą valstybės pagalbos srityje, viešųjų pirkimų bei aplinkosaugos taisykles ir tęsiant institucines reformas;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;
apgailestaudamas primena, kad dažniausiai buvo vėluojama įgyvendinti politikos sritis dėl šių veiksnių: vėlai baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos ir politikos teisėkūros dokumentų rinkinio lėmė tai, jog vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, finansų kontrolės taisyklių ir nacionaliniu lygiu nustatytų vertinimo kriterijų pasikeitimai sutapo su 2000–2006 m. laikotarpio baigiamuoju etapu ir valstybės narės turėjo nepakankamai viešųjų lėšų bendrai finansuoti projektus;
Recalls with regret that the substantial delay in policy implementation results mainly from the following factors: late conclusion of the negotiations on the multiannual financial framework and the legislative package of the policy, resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control and evaluation criteria imposed at national level, overlap with the closure of the period 2000-2006 and scarce public resources available for cofinancing in Member States;
apgailestauja dėl to, kad nors strateginėse ataskaitose turėtų būti pabrėžiama tai, kaip iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamos programos padeda įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus, šiose ataskaitose nepateikiami išsamūs duomenys apie regionų skirtumų padėtį 2009 m.;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Reagavimas į ekonominę krizę
Response to the economic crisis
pabrėžia, kad dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir dabartinio ekonominio vystymosi sulėtėjimo ES sanglaudos politika yra pagrindinė priemonė, kurią vykdant žymiai prisidedama prie Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo, kuri yra didžiausias Bendrijos investicijų į realiąją ekonomiką šaltinis ir įrodyta, jog pagal dabartines sanglaudos politikos gaires galima lanksčiai ir tinkamai reaguoti į greitai blogėjančią socialinę ir ekonominę aplinką; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje; tačiau ragina į kovos su krize taisykles įtraukti daugiau lankstumo ir sumažinti jų sudėtingumą ir skatina valstybes nares naudoti visas Komisijos joms parengtas priemones siekiant užtikrinti tinkamą ir savalaikį atsaką kaip įveikti krizę, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarus vystymasis stiprinant konkurencingumą, užimtumą ir Europos regionų patrauklumą;
Notes that, in the context of the global financial and economic crisis and the current economic slowdown, the EU cohesion policy decisively contributes to the European Economic Recovery Plan, constituting the largest Community source of investment in the real economy, and has proven to allow a flexible and appropriate response to the rapidly deteriorating socioeconomic environment; underlines that Member States appreciated that the crisis measures could be tailored to their specific needs; calls nonetheless for greater flexibility and reduced complexity in the rules to combat crisis and encourages Member States to use promptly all measures made available by the Commission to ensure an appropriate and timely reaction according to specific needs as well as a successful exit from the crisis to achieve long-term sustainable development by strengthening competitiveness, employment and the attractiveness of European Regions;
išreiškia nuomonę, kad būtinos papildomos pastangos siekiant įveikti sunkumus įvertinant bendrą konkrečių su sanglaudos politika susijusių priemonių, vykdomų pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą, poveikį, ir apgailestauja, jog dėl to apžvalga leidžia suvokti tik kai kuriuos konkrečius pavyzdžius nacionaliniu lygiu; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje;
Stresses the importance of making supplementary efforts to overcome the difficulty of measuring the overall impact of specific cohesion policy-related measures under the EERP, and regrets that the review therefore can only give limited insights into concrete examples at national level; nevertheless welcomes the analysis of good practices and first conclusions presented in the report;
mano, kad tėra nežymių krizės įveikimo požymių ir kad artimiausiais metais Europa turės spręsti savo struktūrines problemas, taip pat ir vykdydama sanglaudos politikos priemones ir tikslines investicijas, ypač į mokslinius tyrimus ir vytymąsi, inovacijas, švietimą ir technologijas, kurios palankios visiems sektoriams, siekiantiems tapti konkurencingais; todėl pabrėžia, kad reikia nuodugniai išnagrinėti priemonių, kuriomis siekiama įveikti krizę, poveikį ir, kad būtina suteikti prieinamą finansavimą, kuris yra ypač svarbus regionams, vykdant jų ekonomikos ir socialinį restruktūrizavimą ir skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir solidarumą;
Considers that the signs of recovery from the crisis are fragile, and that in the coming years Europe has to tackle its structural weaknesses, including through Cohesion Policy interventions and targeted investments notably in research and development, innovation, education and technologies that are beneficial for all sectors in acquiring competitiveness; stresses therefore the need for a thorough analysis of the impact of measures aimed at counteracting the crisis and the necessity to provide for accessible structural funding, which is a powerful mechanism designed to help the regions in their economic and social restructuring and in promoting economic, social and territorial cohesion and solidarity;
Sąveikos kūrimas ir Regioninės politikos išteklių sektorinio išskaidymo vengimas
Creating synergies and avoiding the sectoral dispersion of regional policy resources
pritaria Tarybos išvadose dėl 2010 m. strateginės ataskaitos išreikštai Tarybos nuomonei, kad vieningas strateginis požiūris, skirtas struktūriniams fondams, sukuria tikrąją naudą; primena, kad kiekvienam fondui reikia savo taisyklių sėkmingoms intervencinėms priemonėms vietos lygiu atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes; taip pat pabrėžia, kad po krizės reikia konsoliduoti valstybių biudžetus ir veiksmingai koordinuojant padidinti turimų finansavimo šaltinių (ES, nacionalinių, EIB priemonių) sąveiką ir poveikį;
Shares the view of the Council expressed in the Council Conclusions on the Strategic Report 2010 on the real added value generated by one strategic and integrated approach for the structural funds; recalls that each fund needs its own rules for successful interventions on the ground in specific situations; stresses, as well, the need in the post-crisis era to consolidate public budgets and increase synergies and the impact of all available funding sources (EU, national, EIB instruments) through effective coordination;
pabrėžia struktūrinių fondų ir kitų sektorinių politikos priemonių tarpusavio ryšį ir šių priemonių ir nacionalinių, regioninių ir vietos išteklių ryšį, kuris yra ypač svarbus, siekiant sukurti vertingas sąsajas, kurios suteiktų galimybę tarpusavio sustiprinimui, tvariam programų įgyvendinimui ir teritorinės sanglaudos įgyvendinimui; pripažįsta, kad apibrėžus nuostatas dėl lėšų skyrimo, susijusias su 2007–2013 m. sanglaudos politika, atsirado daugiau galimybių kurti sąveikas su mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos kryptimis; pabrėžia, kad struktūriniai fondai gali būti naudojami mokslinių tyrimų infrastruktūrai gerinti, siekiant užtikrinti aukštą mokslinių tyrimų lygį, kurio reikia mokslinių tyrimų finansavimui gauti; taip pat pabrėžia ERPF, ESF ir EŽŪFKP sąveikos naudą; pažymi, kad iš patirties aiškiai matyti, jog siekiant kuo veiksmingesnių Europos regioninės plėtros fondo ekonominių veiksmų finansavimo rezultatų būtina, kad sėkmingai veiktų Europos socialinio fondo finansuojamos programos; pabrėžia kompleksinio finansavimo potencialą, kuris nėra iki galo išnaudotas; prašo Komisiją, kad ji būsimoje strateginėje ataskaitoje paminėtų struktūrinių fondų tarpusavio sąveiką ir papildomumą bei jų sąveiką su kitomis ES finansinėmis priemonėmis;
Stresses that synergies between structural funds and other sectoral policy instruments, and between these instruments and national, regional and local resources, are vital and create valuable links allowing mutual reinforcement, sustainable implementation of programmes and achievement of territorial cohesion; acknowledges that, through the earmarking provisions for 2007-2013, cohesion policy is better geared to create synergies with research and innovation policies; underlines that Structural Funds could be used to enhance research infrastructure, ensuring the level of excellence necessary for access to research funds; also highlights the benefits of synergies between ERDF, ESF and EAFRD; notes that experience clearly proves that successful performance of ESF-financed programmes is essential in order to maximise the effectiveness of ERDF funding for economic actions; recalls in this context the potential of cross-financing which is not yet fully exploited; with a view to the next Strategic Report, invites the Commission to introduce a reference to mutual interaction between Structural Funds as well as their interaction with other EU financial instruments;
pabrėžia, kad techninė pagalba, stebėsena ir vertinimas skatina politikos formavimą ir kartu su veiksminga finansine kontrole padės gerinti veiklos kokybę;
Underlines that technical assistance, monitoring and evaluation stimulate policy learning and, together with an efficient financial control will constitute an incentive to improve the quality of performance;
apgailestauja, kad tik 19 valstybių narių atsiskaitė apie pagrindinius rodiklius, taigi kol kas neįmanoma suvokti, bendro politikos poveikio visos ES teritorijoje; labai ragina valstybes nares, rengiant kitas strategines ataskaitas, už 2012–2013 m. laikotarpį, įtraukti pagrindinius rodiklius; ragina Komisiją įsikišti ir teikti paramą valstybėms narėms ir regionams, kad jie laiku parengtų nuoseklius ir išsamius duomenis;
Regrets that only 19 Member States reported on core indicators and therefore at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground; strongly encourages Member States to use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013; calls on the Commission to step in and provide support for Member States and regions to produce timely, coherent and complete data;
pabrėžia, kad siekiant pagerinti struktūrinių fondų lėšų paskirstymo sistemos valdymą ir veiksmingumą Komisija turi užtikrinti veiksmingą ir nuolatinį stebėsenos ir kontrolės sistemų darbą; ragina Komisiją pagerinti valstybių narių padarytos pažangos stebėjimo suderinamumą ir kokybę, taip pat nustatyti minimalius reikalavimus pagrindiniams rodikliams, kuriuos reikia įtraukti į kito programavimo laikotarpio nacionalines strategines ataskaitas, siekiant palengvinti palyginamumą bei tikslingumą ir numatyti aiškesnius reikalavimus;
Underlines the need for the Commission to ensure efficient and constant monitoring and control systems in order to improve governance and effectiveness of the delivery system of the Structural Funds; calls on the Commission to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress made by Member States by making obligatory the use of a minimum set of core indicators in national strategic reports in the next programming period to facilitate comparison and result-orientation, by providing more detailed guidance;