natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi rastas BMEE kortelių sistema pagrįstas sprendimas dėl ES kortelių, reikėtų išspręsti ir MIF taikymo problemą;
whereas with regard to an EU card solution based on the SEPA Cards Framework, the application of a MIF should also be resolved,
kadangi reikia užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą, nes būtų sunku pasirašyti naujus įgaliojimus pereinant nuo nacionalinių debeto sistemų prie BMEE tiesioginio debeto sistemos;
whereas the continued legal validity of existing direct debit mandates should be ensured, as the obligation to sign new mandates when switching from national direct debit schemes to the SEPA Direct Debit scheme would be burdensome;
pabrėžia savo paramą kuriant BMEE, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų;
Emphasises its continued support for the creation of SEPA, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro;
ragina Komisiją nustatyti aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi BMEE produktais galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; po šios datos visi mokėjimai eurais turėtų būti vykdomi pagal BMEE standartus;
Calls on the Commission to set a clear, appropriate and binding end-date, which date should not be later than 31 December 2012, for migrating to SEPA products, after which date all payments in euro would have to be made using the SEPA standards;
ragina Komisiją užtikrinti MIF taikymo tarpvalstybinėms tiesioginio debeto operacijoms teisinį aiškumą, ypač nustatyti terminą, po kurio visi MIF (už tarpvalstybinius ir nacionalinius mokėjimus) būtų uždrausti;
Calls on the Commission to provide for legal clarity as regards the application of a MIF for cross-border direct debits, in particular the definition of a point in time after which all MIFs (for cross-border and national payments) shall be prohibited;
ragina Komisiją patikslinti, kaip MIF taikomas mokėjimams kortelėmis;
Calls on the Commission to clarify further the issue of MIF for card payments;
ragina dėti daugiau pastangų ir ieškoti tinkamų sprendimų valstybėse narėse, siekiant užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą BMEE tiesioginio debeto sistemoje;
Calls for increased efforts to find appropriate solutions in the Member States to ensure the continued legal validity of existing direct debit mandates in the SEPA Direct Debit scheme;
ragina valstybes nares skatinti savo viešojo administravimo įstaigas kiek galima greičiau pradėti naudoti BMEE produktus ir suteikti joms skatintojų vaidmenį perėjimo procese;
Calls on Member States to encourage their public administrations to use SEPA products as soon as possible and to give them a catalytic role in the migration process;
ragina Komisiją užtikrinti, kad perėjus prie BMEE priemonių mokėjimo paslaugos ES piliečiams nebus brangesnės;
Calls on the Commission to ensure that the migration to SEPA instruments will not result in a more expensive payment system for EU citizens;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank and the governments and parliaments of the Member States.
pateiktas uždavus klausimą, į kurį atsakoma žodžiu B6‑0014/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0014/2009
dėl migrantų vaikų, paliktų kilmės šalyje
on migrant children left behind in the country of origin
Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų vaikų, paliktų kilmės šalyje
European Parliament resolution on migrant children left behind in the country of origin
atsižvelgdamas į Tarptautinę visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją, ypač į jos 38, 42 ir 45 straipsnius,
having regard to the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of their Families, in particular its Articles 38, 42 and 45,
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 24 straipsnį,
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its Article 24,
kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra naudingas visų valstybių narių ekonomikai ir juo Europos dirbantiesiems užtikrinama galimybė gerinti ekonominę padėtį ir asmeniškai tobulėti;
whereas the free movement of workers is beneficial for the economies of all Member States and offers to the employees of Europe the chance for economic and personal development,
kadangi šį teigiamą poveikį gali mažinti nepageidaujamas pašalinis migracijos poveikis, pvz., apgailėtina kilmės šalyje paliktų vaikų padėtis jų tėvams išvykus gyventi į kitą valstybę narę;
whereas these positive effects may be reduced by undesired side-effects of migration, among them the poor situation in which children remaining in the country of origin when their parents migrate to another PlaceNameplaceMemberPlaceType State have to live,
kadangi darbo jėgos migracija per pastaruosius dešimtmečius nuolat augo ir šiuo metu dauguma pasaulio tarptautinių migrantų 64 milijonai gyvena Europoje;
whereas labour migration has steadily increased over the past decades and nowadays most of the world’s international migrants – 64 million – reside in placeEurope,
kadangi migracija gali labai skatinti plėtrą, tačiau ir kilmės, ir priimančiose šalyse taip pat yra neišspręstų problemų;
whereas migration has a huge potential to enhance development but there are also unresolved problems in both sending and host countries,
kadangi UNICEF ir asociacijos „Social Alternatives“ atliktų tyrimų Rumunijoje duomenimis, 2008 m. mažiausiai 350 000 vaikų turėjo bent vieną iš tėvų, kuris dirbo kitoje šalyje, ir buvo beveik 126 000 vaikų, kurių abu tėvai dirbo užsienyje;
whereas, according to a study made by UNICEF and Social Alternatives in country-regionplaceRomania, in 2008 almost 350 000 children had at least one parent who was working abroad, and nearly 126 000 were affected by the migration of both parents,
kadangi migracija gali turėti teigiamą poveikį išvykimo šalies namų ūkiams, nes pervedant pinigus ir kitais būdais mažinamas skurdas ir daugiau investuojama į žmogiškąjį kapitalą;
whereas migration can have a positive impact on households in the sending country, because through remittances and other channels it reduces poverty and increases investment in human capital,
kadangi vis dėlto kitoje valstybėje narėje dirbančių tėvų palikti vaikai taip pat gali susidurti su neigiamais reiškiniais, įskaitant pavojų nesulaukti tinkamos fizinės ir psichinės sveikatos priežiūros, ir su neigiamais padariniais, susijusiais su psichine sveikata, pvz., depresija, laiko žaidimams ir ugdymui stoka, mokyklos nelankymu ir bendru nedalyvavimu švietimo ir mokymo procesuose, prasta mityba ir vaikų išnaudojimu;
whereas, however, for the children that are left behind by parents working in another Member State, there are also possible negative aspects including the risk of general lack of care as regards physical and mental health, and mental-health related effects such as: depression; losing free time to play and develop; lack of school participation and general participation in education and training; malnutrition; and child abuse,
kadangi, nors ir įgyvendinama politika, kuria siekiama gerinti migrantų vaikų, kartu su tėvais persikeliančių į kitą šalį, gyvenimo ir švietimo sąlygas, reiškinys, kai vaikai paliekami kilmės šalyje, sulaukė mažai dėmesio;
whereas, while there is a comprehensive policy in place to improve the living conditions and education of migrant children who move with their parents to the country of destination, the phenomenon of children left behind in the country of origin has received little attention,
kadangi vaikai dažnai paliekami kilmės šalyje dėl to, jog trūksta informacijos apie kitoje šalyje siūlomas galimybes ir privalumus,
whereas children are often left behind in the country of origin due to lack of information on opportunities and benefits offered by the countries of destination,
ragina Komisiją atlikti tyrimą siekiant įvertinti reiškinio, kai migrantų vaikai paliekami kilmės šalyje, mastą Europoje ir surinkti visos ES duomenis, susijusius su šiuo reiškiniu;
Calls on the Commission to undertake a study to assess the extent of the phenomenon of migrants’ children left in the country of origin at the European level and to collect EU-wide data on this phenomenon;
ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant pagerinti vaikų, kuriuos jų tėvai paliko kilmės šalyje, padėtį ir užtikrinti normalią jų raidą švietimą ir socialinį gyvenimą;
Calls on the Member States to take steps to improve the situation of the children left by their parents in the country of origin and ensure their normal development in terms of education and social life;
ragina valstybės nares parengti bendradarbiavimo priemones, kad būtų išvengta žalingo poveikio šeimoms, ypač vaikams, kuris atsiranda dėl gyvenimo atskirai ir atstumų, kuriuos jiems tenka įveikti;
Calls on the Member States to set up cooperation mechanisms to prevent the detrimental effects on families, especially children, of living apart and of the distances they have to bridge;
ragina valstybės nares geriau informuoti migrantus apie jų ir jų šeimos narių teises, susijusias su laisvu judėjimu, ir apie valstybėse narėse bei Europos lygmeniu prieinamą informaciją gyvenimo užsienyje ir darbo sąlygų kitoje valstybėje narėje klausimais;
Calls on the Member States to inform migrants better about their rights and the rights of their family members concerning free movement and about the information available at national and European level on living abroad and the terms and conditions of working in another Member State;
ragina Komisiją pasiūlyti visoms suinteresuotosioms šalims tinkamai taikyti jau esamas priemones, kuriomis galima padėti migrantams ir jų vaikams, likusiems kilmės šalyje;
Calls on the Commission to propose to all interested parties the adequate application of the already existing means to help migrants as well as their children who have not left the country of origin;
ragina Komisiją ir valstybės nares aktyviai įtraukti socialinius partnerius ir NVO į veiksmus, kuriais siekiama pagerinti migrantų vaikų padėtį;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to actively involve the social partners and the NGOs in actions targeting the improvement of migrants’ children;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir socialiniams partneriams.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and the social partners.
pateiktas uždavus klausimą, į kurį atsakoma žodžiu Nr. B6‑0026/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0015/2009
pateikė Thijs Berman
by Thijs Berman
dėl vandens klausimo atsižvelgiant į penktąjį pasaulinį vandens ištekliams skirtą forumą, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d.
on water in the light of the 5th World Water Forum to be held in CityplaceIstanbul on 16-22 March 2009
atsižvelgdamas į galutines keturių pirmųjų vandens ištekliams skirtų forumų, įvykusių Marakeše (1997 m.), Hagoje (2000 m.), Kiote (2003 m.) ir Meksikoje (2006 m.) deklaracijas,
having regard to the final declarations of the first four World Water Fora, held in Marrakech (1997), The Hague (2000), Kyoto (2003) and Mexico (2006),
atsižvelgdamas į Dubline vykusią konferenciją (1992 m.), kurioje rekomenduota patvirtinti integruotą vandens išteklių tvarkybą ir pripažinti, kad visi vandens naudojimo būdai vertingi, ir pasiūlytas vandens apmokestinimo principas,
having regard to the declaration of the Dublin Conference (1992), which recommends adopting integrated water management and recognises the value of water in all its uses and introduces the principle of water tarification,
atsižvelgdamas į tai, kad 1996 m. įkurta Pasaulinė vandens taryba, siekiant paskatinti svarstymus tarptautinės vandens politikos klausimais,
having regard to the establishment of the World Water Council in 1966 to stimulate discussions on the implications of international water policy,
atsižvelgdamas į Niujorke vykusią konferenciją Tūkstantmečio vystymosi tikslų tema, kurioje numatyta iki 2015 m. per pusę sumažinti žmonių, neturinčių ilgalaikės galimybės gauti geriamojo vandens, skaičių,
having regard to the New York Conference on the Millennium Development Goals, which provided for the halving by 2015 of the proportion of people without sustainable access to safe drinking water,
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę vandens išteklių valdymo antrąją ataskaitą pavadinimu „Vanduo – bendra atsakomybė“,
having regard to the second UN World Water Development Report, entitled 'Water, a shared responsibility',
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 15 d. savo rezoliuciją dėl vietos bendruomenių ir vystomojo bendradarbiavimo,
having regard to its resolution of 15 March 2007 on local authorities and development cooperation Texts adopted , P6_TA(2007)0083 . ,
kadangi dėl vandens ir sanitarijos trūkumo kasmet miršta 8 milijonai žmonių, daugiau kaip vienas milijardas negali lengvai ir prieinamomis kainomis gauti geriamojo vandens ir beveik 2,5 milijardo žmonių neturi jokių sanitarijos priemonių,
whereas the shortage of water and sanitation is causing 8 million deaths a year, whereas more than one billion people have no convenient access to drink water at an acceptable price and whereas around two-and-a-half billion have no access of sanitation,
kadangi 2,8 milijardo žmonių gyvena vietovėse, kuriose trūksta vandens, ir tokių asmenų skaičius iki 2030 m. išaugs iki 3,9 milijardo,
whereas 2.8 billion people live in places affected by water tress and whereas this figure will rise to 3.9 billion by 2030,
kadangi neturtingi gyventojai labiausiai kenčia dėl klimato kaitos ir jie mažiausiai geba prie jos prisitaikyti,
whereas poor populations are the most vulnerable to climate change and are also least capable of adapting to it,
kadangi 70 proc. pasaulio vandens išteklių suvartojama nepagrįstai finansiniu požiūriu, kadangi žemės ūkio srityje niekas už vandenį nemoka bent panašios kainos į tą, kuri taikoma ištekliams,
whereas 70% of global water consumption is disconnected from any financial logic since, in the agricultural sector, nobody pays a price for water that is close to the cost of the resource,
kadangi teikiant su vandens vartojimu susijusias paslaugas ir racionaliai jas valdant turėtų būti nustatytas toks kainų lygis, kuris trukdytų eikvoti vandenį kai kuriuose sektoriuose, ir būtų sudarytos sąlygos investuoti į infrastruktūrų išlaikymą ir gerinimą, kartu numatant pagalbines priemones, kurios padėtų užtikrinti teisingą vandens paskirstymą, ir teikiant vyriausybės paramą siekiant, kad neturtingos šeimos galėtų susimokėti už pagrindinį poreikį naudoti vandenį,
whereas rational water services and management should determine a level of pricing that avoids an overuse by some sectors and should allow investments to maintain and improve infrastructure, combined with flanking measures to ensure equitable water distribution and government support to enable poor families to pay for their basic water needs,
kadangi visuotinės dotacijos už vandenį, dėl kurių vandens kainos dirbtinai sumažėja, skatina vandens eikvojimą kai kuriuose sektoriuose ir tai yra pagrindinė vandens stokos priežastis,
whereas general water subsidies, resulting in artificially low water prices, lead to overuse by some sectors and are one of the main causes of water shortage,
kadangi, nors teisė į vandenį turėtų būti pagrindinė ir visuotinė, vanduo paskirstomas labai nelygiai, tinkamiausiai šį paskirstymą galėtų numatyti ir valdyti vietos lygmens institucijos,
whereas water distribution is extremely unequal, while it should be a fundamental and universal right, and whereas it is most appropriately determined and managed at local level,
kadangi liberalizavus vandens paskirstymą ir panaikinus jo reguliavimą besivystančiose šalyse, o ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, ir jei kartu su šiomis priemonėmis nebus įgyvendinta tinkama reguliavimo sistema, gali didėti kainos ir tai turės didžiausios įtakos skurdžiausiems gyventojams ir sumažės jų galimybės vartoti vandenį,
whereas liberalisation and deregulation of water distribution in developing countries, and in particular in the Least Developed Countries, without a proper accompanying regulatory framework, can result in price increases that hit the poorest and reduce their access to water,
be to, kadangi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuriai esant suderinama griežtas ir skaidrus reglamentavimas, viešoji nuosavybė ir privačios investicijos, gali padėti pagerinti prieigą prie vandens ir sanitarijos priemonių, taip pat padėti ekonomiškiau jį naudoti,
whereas, however, public-private partnerships, that combine tight and transparent regulations, public ownership and private investment, can result in improved access to water and sanitation, as well as a more cost-efficient use,
kadangi pagrindiniai veiksniai, trukdantys veiksmingai tvarkyti vandenį, yra šie: vanduo nėra svarbus politinis ir finansinis prioritetas, blogas valdymas, nepakankamas teisinis pagrindas, skaidrumo trūkumas derybų ir sutarčių sudarymo metu, korupcija ir diskusijų dėl tarifų lygio trūkumas,
whereas the main obstacles to efficient water management are: the low political and financial priority given to water, poor management, an inadequate legal framework, a lack of transparency in negotiating and awarding contracts, corruption and a lack of discussion on price levels,
kadangi, remiantis EBPO, viešosios paramos vystymuisi (VPV) dalis, skiriama vandeniui ir sanitarijos priemonėms sudaro tik 9 proc. dvišalės VPV ir 4,5 proc. daugiašalės VPV, ir ši dalis blogai paskirstoma, kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys gavo tik 24 proc. lėšų, nors joms labiausiai jų reikia,
whereas, according to the OECD, the share of official development assistance (ODA) devoted to water and sanitation is only 9% of bilateral ODA and 4.5% of multilateral ODA and whereas distribution is unsatisfactory since the least developed countries (LDCs), which are the most needy, have only received 24% of funding,
kadangi Pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris renkasi kas treji metai, yra diskusijų ir pasaulinių politinių sprendimų priėmimo vandens tvarkymo ir vandens išteklių klausimais vieta,
whereas the World Water Forum, which meets every three years, provides an opportunity for discussion and shaping global policy decisions on management of water and water resources,
pareiškia, kad vanduo yra bendra žmonijos gėrybė ir kad teisė į juo naudotis turėtų būti pagrindinė ir visuotinė teisė; ragina dėti visas būtinas pastangas siekiant iki 2015 m. užtikrinti skurdžiausiai gyvenančių asmenų galimybes gauti vandens;
Declares that water is a shared resource of mankind and that access to water should constitute a fundamental and universal right; calls for all necessary efforts to be made to guarantee access to water for the most deprived populations by 2015;
pareiškia, kad vanduo laikomas viešąja gėrybe ir jo naudojimas turi būti kontroliuojamas valstybės, nepaisant to, ar jo išteklius valdo privatusis sektorius, ar ne, ir ar privatusis sektorius valdo tik dalį vandens išteklių, ar visus;
Declares that water is assumed as a public good and should be under public control, irrespective of whether it is managed partly or totally by the private sector;
pabrėžia, kad į bet kokią vandens tvarkymo politiką turi būti įtraukti ir visuomenės sveikatos bei aplinkos apsaugos klausimai ir kad pasaulinis forumas turėtų padėti kurti strategijas, pagal kurias būtų skatinamas toks ekonominio ir žemės ūkio vystymasis, kad būtų užtikrintas aukštas vandens kokybės lygis;
Stresses that any water management policy should also cover the protection of public health and the environment; stresses also that the World Forum should help to develop strategies conducive to a type of economic and agricultural development that can guarantee a high level of water quality;
pageidauja, kad būtų atsisakyta visuotinių vandens paskirstymo dotacijų sistemų, kurios kenkia siekiui veiksmingai vandens išteklius, nes skatina per daug jo naudoti, siekiant tikslinėms dotacijoms skirtas lėšas panaudoti, pavyzdžiui, neturtingai gyvenantiems ir kaimo vietovių gyventojams remti, kad visiems būtų suteikta prieinama galimybė naudotis vandeniu;
Calls for the abandoning of systems of general water distribution subsidies, which undermine incentives for efficient water management by creating overuse, to free up funds for targeted subsidies in particular for poor and rural populations, aiming at affordable access for all;
pabrėžia, kad reikia steigti to paties baseino kaimyninių šalių bendras vandentvarkos įstaigas, siekiant skatinti arba stiprinti solidarumą, kuris padėtų mažinti įtampą tarp regionų ar spręsti konfliktus;
Stresses the value of establishing shared water management bodies where countries share a common basin in order to create or strengthen forms of solidarity conducive to the appeasement of tensions and the resolution of conflicts;
primena, kad moterims tenka labai svarbus vaidmuo aprūpinant vandeniu, jį tvarkant ir saugant;
Draws attention to the vital role of women as regards water supply, management and conservation;
ragina valstybes nares, nepaisant finansų krizės, padidinti savo įnašus į VPV siekiant TVT, susijusių su aprūpinimu geriamuoju vandeniu, kadangi kasmet tam reikia 180 milijardų dolerių investicijų;
Calls on the Member States, despite the financial crisis, to increase their contribution to ODA in order to achieve the MDG relating to drink water supplies, whose investment requirement amounts to an annual sum of USD 180 billion;
ragina padidinti AKR šalims pagal Dešimtąjį EPF skiriamas Europos vandens fondo lėšas ir skatinti naujus finansavimo būdus, įskaitant privatų finansavimą, ir pažangią partnerystę, pavyzdžiui, grindžiamą solidariu finansavimu;
Calls for the resources of the European Water Fund for ACP countries to be stepped up within the 10th EDF and for new forms of funding, including private funding and innovative partnerships, in particular solidarity-based financing, to be developed;
pageidauja, kad pagal dvišalę VPV būtų remiami tam tikri daugiašaliai veiksmai, pavyzdžiui, Afrikos vandens iniciatyva;
Takes the view that bilateral ODA should support some multilateral measures such as the African Water Initiative;
mano, kad VPV turi būti naudojama kartu su vietos bendruomenių ištekliais, savanoriškomis dotacijomis, bankų paskolomis ir privačiu kapitalu siekiant užtikrinti kiek galima didesnį vandens sektoriaus finansavimą;
Considers that ODA should be used in conjunction with the resources of local authorities, voluntary donations, bank loans and private capita, to ensure that funding for the water sector is as comprehensive as possible;
primygtinai ragina kurti garantijų mechanizmus, kuriuos finansinės ir plėtros institucijos galėtų naudoti norėdamos įveikti investuotojų atsargumą vandens rinkoje;
Stresses the need to create guarantee mechanisms that can be set up by financial and development institutions to counter investors' caution on the water market;
tvirtina, kad valstybė, atlikdama savo politikos ir būtinų priemonių numatymo misiją, pasirinkdama partnerius ir paskirstydama atsakomybę, patikėdama vykdymo įgaliojimus vietos bendruomenėms, išlieka pagrindinė vandens politikos veikėja;
Points out that, in its tasks of determining policies and the necessary resources, selecting partners and allocating responsibilities, while delegating implementation measures to local authorities, the State is still a major stakeholder in water policy;
primygtinai ragina tvarkant vandens išteklius remtis decentralizavimo ir dalyvavimo principais ir integruotu požiūriu, įtraukiant vartotojus ir sprendimus priimančius asmenis į vandens politikos apibrėžimą vietos lygmeniu;
Stresses that water resource management should be based on a decentralised, participative and integrated approach involving users and decision-makers in the definition of water policy at local level;