natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7-0161/2011 ),
having regard to Article 294(2) and Article 175, third paragraph, of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0161/2011 ),
pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,
after consulting the European Economic and Social Committee,
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ( A7-0308/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0308/2011 ),
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 175 straipsnio trečiąją pastraipą,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the third paragraph of Article 175 thereof,
pasikonsultavęs su Regionų komitetu,
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions OJ C , , p. .
buvo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF), leidžiantis Sąjungai teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ir rodyti solidarumą su jais;
has established the European Globalisation Adjustment Fund (‘EGF’) to enable the Union to provide support and show solidarity to workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns due to globalisation.
buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo laikinai išplečiama EGF taikymo sritis, kad apimtų atleidimus iš darbo dėl krizės, ir laikinai padidinama EGF bendro finansavimo norma;
amended the Regulation (EC) No 1927/2006 by providing, in particular, for a temporary derogation aimed at broadening its scope to cover crisis-related redundancies and a temporary increase in the EGF co-financing rate.
todėl Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
Regulation (EC) No 1927/2006 should therefore be amended accordingly.
Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
In Article 1(1a) of Regulation (EC) No 1927/2006 the second subparagraph is replaced by the following:
Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma visoms anskčiau nei 2013 m. gruodžio 31 d. pateiktoms paraiškoms
This derogation shall apply to all applications submitted by 31 December 2013.
B7-0525 , 0526 , 0527 , 0528 ir 0529/2011
B7-0525 , 0526 , 0527 , 0528 and 0529/2011
2011 m. rugsėjo 29 d.
European Parliament resolution of 29 September 2011 on the situation in Palestine
Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Palestinoje
The European Parliament
atsižvelgdamas į susijusias JT rezoliucijas, į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 181 (1947) ir Nr. 194 (1948) ir į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 242 (1967), Nr. 338 (1973), Nr. 1397 (2002), Nr. 1515 (2003) ir Nr. 1850 (2008),
having regard to pertinent UN resolutions, UN General Assembly Resolutions 181 (1947) and 194 (1948), and UN Security Council resolutions 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003), and 1850 (2008),
atsižvelgdamas į Artimųjų Rytų ketverto pareiškimus, ypač į 2011 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą,
having regard to the Middle East Quartet statements and in particular that of 23 September 2011,
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,
having regard to Rule 110 (2) of its Rules of Procedure,
kadangi Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos metu Palestinos Nacionalinės Administracijos Prezidentas Mahmoud Abbas paprašė pripažinti Palestinos valstybingumą ir priimti ją į Jungtines Tautas;
whereas on the occasion of the 66th Session of the United Nations General Assembly, the President of the Palestinian National Authority, Mahmoud Abbas, asked for recognition of Palestinian statehood and membership of the UN;
kadangi Palestina JT Generalinėje Asamblėjoje turi nuolatinį nevisateisės narės stebėtojos statusą;
whereas Palestine is a non-member permanent observer entity at the UN General Assembly;
kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 1947 m. lapkričio 29 d. rezoliucijoje Nr. 181 paragino buvusioje D. Britanijos Palestinos mandato teritorijoje sukurti dvi valstybes;
whereas, in its Resolution 181 of 29 November 1947, the UN General Assembly called for the creation of two states on the territory of the former Mandate for Palestine;
kadangi ES pakartotinai patvirtino savo paramą dviejų valstybių principu grindžiamam sprendimui, kai taikiai ir saugiai viena šalia kitos egzistuoja Izraelio valstybė ir gretima nepriklausoma, demokratinė ir gyvybinga Palestinos valstybė, ragino atnaujinti tiesiogines Izraelio ir Palestinos derybas ir pareiškė, kad neturėtų būti pripažįstami jokie iki 1967 m. nustatytų sienų, be kita ko, Jeruzalės atžvilgiu, pakeitimai, išskyrus tuos, dėl kurių šalys susitarė;
whereas the EU has repeatedly confirmed its support for the two-state solution with the State of Israel and an independent, democratic, contiguous and viable State of Palestine living side by side in peace and security, called for the resumption of direct peace talks between Israel and the Palestinians, and declared that no changes to the pre-1967 borders, including with regard to Jerusalem, other than those agreed by the parties should be recognised;
kadangi remiantis Pasaulio banko, TVF ir JT pateiktais vertinimais, svarbiausiuose nagrinėtuose sektoriuose Palestinos Administracijos veiklos rodikliai viršija funkcionuojančiai valstybei nustatytą būtiną ribą ir Palestinos institucijas galima lyginti su seniai gyvuojančių valstybių institucijomis;
whereas, according to assessments of the World Bank, the IMF and the UN, the Palestinian Authority is above the threshold for a functioning state in the key sectors they studied, and Palestinian institutions compare favourably with those in established states;
kadangi palestiniečių tautos teisė pačiai apsispręsti ir turėti savo valstybę neginčytina, kaip ir Izraelio teisė į saugių sienų egzistavimą;
whereas the right of Palestinians to self-determination and to have their own state is unquestionable as is the right of Israel to exist within safe borders;
kadangi dėl „arabų šalių pavasario“ dar skubiau reikia pasiekti Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimą, kuriuo itin suinteresuotos dalyvaujančios šalys, visi regiono gyventojai ir tarptautinė bendruomenė;
whereas the ‘Arab Spring’ has made it even more urgent to find a solution to the Israeli – Palestinian conflict, which is in the fundamental interest of the parties involved, of all the peoples in the region and of the international community;
kadangi 2011 m. rugsėjo 2 ir 3 d. vykusiame neoficialiame susitikime ES valstybių narių užsienio reikalų ministrai diskutuodami apie Artimųjų Rytų taikos procesą ir atitinkamas diplomatines iniciatyvas, kurių buvo ketinama imtis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rugsėjo mėn. sesijos metu, pristatė skirtingas pozicijas;
whereas at the informal meeting on 2 and 3 September 2011 Ministers of Foreign Affairs of EU Member States presented different positions when discussing the Middle East peace process and the relevant diplomatic initiatives envisaged during the September Session of the United Nations General Assembly;
ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybių narių vyriausybes ir toliau stengtis priimti bendrą ES poziciją dėl Palestinos Administracijos prašymo tapti JT nare ir išvengti valstybių narių susiskaidymo;
Calls on the High Representative/Vice-President of the Commission and the governments of the EU Member States to continue their efforts to find a common EU position on the request by the Palestinian Authority for UN membership, and to avoid divisions among Member States;
ragina visas valstybes nares susivienyti ir paremti teisėtą palestiniečių tautos siekį būti atstovaujamai kaip valstybė Jungtinėse Tautose po derybų per 66-ąją Generalinės Asamblėjos sesiją užbaigimo;
Supports and calls on Member States to be united in addressing the legitimate demand of the Palestinians to be represented as a state at the United Nations as a result of negotiations to be concluded during the current 66th session of the UN General Assembly;
taip pat ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant ES ir jos valstybes nares, dar kartą patvirtinti savo ryžtingą įsipareigojimą dėl Izraelio valstybės saugumo;
Calls, at the same time, on the international community, including the EU and its Member States, to reconfirm their strong commitment to the security of the State of Israel;
pakartoja savo tvirtą paramą dviejų valstybių principu grindžiamam spendimui, kurio pagrindas yra 1976 m. nustatytos sienos ir Jeruzalė kaip abiejų valstybių sostinė ir pagal kurį numatytas taikus ir saugus Izraelio valstybės ir gretimos nepriklausomos, demokratinės ir gyvybingos Palestinos valstybės egzistavimas viena šalia kitos;
Reiterates its strong support for the two-state solution on the basis of the 1967 borders with Jerusalem as capital of both states, with the State of Israel and an independent, democratic, contiguous and viable State of Palestine living side by side in peace and security;
pripažįsta ir pritaria sėkmingoms Palestinos Prezidento Mahmoudo Abbaso ir Ministro Pirmininko Salamo Fayyado valstybės kūrimo pastangoms, kurias rėmė ES ir įvairūs tarptautiniai veikėjai;
Acknowledges and welcomes the success of state-building efforts by Palestinian President Mahmoud Abbas and Prime Minister Salam Fayyad, which have been supported by the EU and endorsed by various international actors;
dar kartą pabrėžia, kad taikios ir nesmurtinės priemonės yra vienintelis būdas siekti Izraelio ir Palestinos konflikto tvaraus sprendimo;
Stresses again that peaceful and non-violent means are the only way to achieve a sustainable solution to the Israeli-Palestinian conflict;
ragina ES ir jos valstybes narės laikytis bendros pozicijos ir toliau atlikti aktyvesnį vaidmenį, taip pat Ketverto viduje, dedant pastangas, skirtas tvariai ir nešališkai taikai tarp izraeliečių ir palestiniečių pasiekti; pabrėžia, kad Artimųjų Rytų ketvertui tenka esminis vaidmuo, ir visapusiškai remia vyriausiosios įgaliotinės pastangas siekiant prisidėti, kad Ketvertas sukurtų įgyvendinamą perspektyvą atnaujinti taikos procesą;
Urges the EU and its Member States to have a united position and to continue to play a more active role, also within the Quartet, in the efforts aimed at achieving a just and lasting peace between Israelis and Palestinians; stresses the central role of the Quartet and fully supports the High Representative in her efforts for the Quartet to create a credible perspective for the re-launching of the peace process;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Izraelio vyriausybei, Knesetui, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos įstatymų leidžiamajai tarybai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the President of the UN General Assembly, the governments and parliaments of members of the UN Security Council, the Middle East Quartet Envoy, the Knesset and the Government of Israel, the President of the Palestinian Authority and the Palestinian Legislative Council.
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, pavadintą „Rio+20“: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai' ( COM(2011)0363 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Rio+20: towards the green economy and better governance’ ( COM(2011)0363 ),
TEEB), kuriai 2007 m. birželio mėn. pritarė Didžiojo aštuoneto ir kitų penkių šalių (G8+5) vadovai, taip pat į 2009 ir 2010 m. paskelbtus jos rezultatus,
having regard to The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its published results in 2009 and 2010,
atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitas,
having regard to the Intergovernmental Panel on Climate Change Assessment Reports,
atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,
having regard to the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples,
kadangi trimis aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“ iškeltais tikslais bus galima užtikrinti atnaujintus politinius įsipareigojimus darnaus vystymosi srityje, įvertinti pasiektą pažangą ir likusias pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimų darnaus vystymosi klausimais rezultatų įgyvendinimo spragas ir įveikti naujus ir kylančius iššūkius;,
whereas the three objectives of the Rio+20 Summit will be to secure renewed political commitment for sustainable development, to assess the progress to date and the remaining gaps in the implementation of the outcomes of the major summits on sustainable development, and to address new and emerging challenges;
kadangi reikėtų gerinti trijų Rio de Žaneiro konvencijų dėl biologinės įvairovės (BĮK), dėl klimato kaitos (JTBKKK) ir dėl dykumėjimo (JTKKD) sąveiką;
whereas synergies between the three Rio Conventions on Biodiversity (CBD), Climate Change (UNFCCC) and Desertification (UNCCD) should be enhanced;
kadangi apie 1,4 mlrd. žmonių tebegyvena ypač didelio skurdo sąlygomis (pusė iš jų Afrikoje į pietus nuo Sacharos); kadangi maždaug šeštadaliui pasaulio gyventojų trūksta maisto, didėja apsirūpinimo maistu nesaugumas, o dauguma besivystančių šalių gyventojų susiduria su nedarbo arba nepakankamo užimtumo problemomis, kadangi 70 proc. asmenų, gyvenančių mažiau kaip už vieną dolerį per dieną, yra moterys;
whereas as many as 1.4 billion people still live in extreme poverty, half of whom live in sub-Saharan Africa; whereas one sixth of the world's population is undernourished while food insecurity is on the rise and unemployment or underemployment remain the reality for a large proportion of the population in the developing countries; whereas 70% of the people living on under one dollar a day are women;
kadangi klimato kaita kelia didelę grėsmę skurdo mažinimui, žmogaus teisėms, taikai ir saugumui bei Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įgyvendinimui daugelyje besivystančių šalių;
whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries;
kadangi tikimasi, kad 2050 m. pasaulyje žmonių skaičius padidės mažiausiai iki 9 mlrd., todėl dar labiau padidės ribotų gamtos išteklių poreikis ir gebėjimas valdyti susidarančius atliekų srautus;
whereas the world population is expected to rise to at least 9 billion in 2050, putting even greater demands on the limited supply of natural resources and on the capacity to manage the resulting waste streams;
kadangi dėl vis augančio vandens, žemės ir miškų poreikio padidėjo šių išteklių išeikvojimas bei nykimas; kadangi ir toliau nerimą keliančiu greičiu nyksta biologinė įvairovė, ekosistema, pereikvojami žuvų ištekliai bei naikinami miškai;
whereas the ever growing need for water, land and forest, has led to the increasing depletion and degradation of these resources; whereas biodiversity loss, overfishing, ecosystem degradation and deforestation continue at an alarming rate;
kadangi bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja;
whereas the levels of global greenhouse gas emissions continue to rise;
kadangi pasaulio vandenynų vaidmuo pasauliniuose klimato procesuose yra labai svarbus, ypač anglies dioksido sekvestracijos atžvilgiu, kadangi jie yra pagrindinis energijos šaltinis ir juose gausu biologinės įvairovės, kadangi vandenynai yra svarbus transportavimo kelias ir suteikia tvarų gyvenimo šaltinį, taip pat teikia esminius išteklius gyvybei palaikyti, įskaitant maistą, vaistus ir gėlą vandenį; kadangi klimato kaita, netvari žuvininkystė ir nevaldomas jūros ekosistemų, buveinių ir rūšių naikinimas turi didelį poveikį ir kelia grėsmę vandenynų pajėgumui atlikti šias funkcijas;
whereas the world's oceans play a central role in global climate processes notably in terms of carbon sequestration, are a major source of energy, are home to a wealth of biodiversity, are an important means of transportation, provide sustainable livelihoods as well as the essential elements for life, including food, medicines, and freshwater; whereas climate change, unsustainable fishing practices, and the rampant destruction of marine ecosystems, habitats and species, among other impacts, are threatening the oceans' ability to continue to provide these services;
kadangi 80 proc. pasaulio žuvininkystės išteklių yra visiškai išnaudoti arba pernelyg išnaudojami ir apytiksliai 20 proc. pasaulio gyventojų tiesiogiai priklauso nuo žuvininkystės, nes jiems tai pirminis baltymų šaltinis;
whereas 80% of global fisheries are either fully exploited or over exploited and approximately 20% of the world population are directly dependent on fisheries for their primary source of protein.
kadangi ekologinės nelaimės lemia didelį persikeliančių žmonių skaičių, kadangi būtina apibrėžti klimato ir ekologinio pabėgėlio tarptautinį statusą;
whereas environmental disasters are leading to a growing number of displaced persons; whereas it is necessary to establish an international status for climate and environmental refugees;
kadangi moterys ir vaikai yra ypač pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio, ypač besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; kadangi daug moterų vis dar yra visuomenės užribyje ir kenčia nuo diskriminacijos;
whereas women and children are particularly vulnerable to the impacts of climate change, especially in developing and least developed countries; whereas a great number of women are still marginalised and suffer from discrimination;
kadangi ateities iššūkiai nėra pavieniai, bet yra tarpusavyje susiję ir priklauso vieni nuo kitų; kadangi „Rio+20“ yra vienintelis daugiašalis forumas, susijęs su visais trimis darnaus vystymosi ramsčiais, ir todėl užtikrinantis, kad bus taikomas visapusiškas požiūris;
whereas the challenges lying ahead are not stand-alone issues but are mutually related and interdependent; whereas Rio+20 is the only multilateral forum addressing all three pillars of sustainable development and therefore assuring a holistic approach;
kadangi Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) vadinamojo „trigubo sraigto“ koncepcija galėtų tapti geru diskusijų pagrindu;
whereas the UNEP's concept of a triple helix approach could provide a good basis for discussion;
kadangi esama prieinamų daugelio tvarumo problemų sprendimų; kadangi, pvz., investicijų į biologinės įvairovės išlaikymą ir ekosistemų paslaugas grąža yra šimteriopa;
whereas affordable solutions to the multiple sustainability challenges are available; whereas, for example, the return on investments in maintaining biodiversity and ecosystem services is up 200-fold;
kadangi plačiai pripažįstami BVP, kaip žmonių gerovės ir vystymosi rodiklio, trūkumai,
whereas limits to GDP as an indication for human well-being and development are widely recognised;
kadangi būtina skatinti tvarų vartojimą ir gamybą,
whereas there is a need to promote sustainable consumption and production;
kadangi būtina skatinti socialiai įtraukią, sveiką, saugią ir teisingą visuomenę, kurioje būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir kultūrų įvairovė, užtikrinamos lygios galimybės ir kovojama su visų formų diskriminacija,
whereas there is a need to promote a socially inclusive, healthy, safe and just society with respect for fundamental rights and cultural diversity that creates equal opportunities and combats discrimination in all its forms;
kadangi geras aplinkos valdymas peržengia tarptautinių susitarimų ribas ir apima skaidrumą, atskaitomybę ir pilietinės visuomenės įtraukimą; kadangi Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principe teigiama, kad geriausiai aplinkos klausimai išsprendžiami dalyvaujant visiems susijusiems piliečiams, ir pabrėžiama, kad reikia suteikti galimybę susipažinti su informacija, susijusia su aplinka, teise dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir veiksmingai naudotis teisminiais bei administraciniais procesais;
whereas good environmental governance goes beyond institutional arrangements comprising transparency, accountability and civil society involvement; whereas the Rio Declaration Principle 10 confirms environmental issues are best handled with the participation of all concerned citizens and highlights the need to provide access to information concerning the environment, the right to participate in decision-making processes and effective access to judicial and administrative proceedings;
kadangi per pastaruosius dvidešimt metų geopolitiniame pasaulyje įvykę esminiai pokyčiai, kai keletas besivystančių šalių tapo pagrindinėmis ekonominėmis ir politinėmis veikėjomis, lėmė naują galios ir įtakos pusiausvyrą, lemiančią naujus vaidmenis ir atsakomybę;
whereas over the past twenty years, radical changes in the geo-political world, with some developing countries now being major economic and political players, have led to a new balance of power and influence, entailing new roles and new responsibilities;
kadangi įnašai JT turėtų būti pateikti iki 2011 m. lapkričio 1 d., kaip indėlis į derybas, prasidėsiančias 2012 m. pradžioje;
whereas contributions should be submitted to the UN before 1 November 2011, as input to negotiations starting early in 2012;
palankiai vertina Komisijos komunikatą „Rio+20: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“; tačiau mano, kad akcentuojant ekologišką ekonomiką ir privatųjį sektorių neturėtų būti nukreipiamas dėmesys nuo poreikio suteikti galią piliečiams ir skatinti gerą aplinkos valdymą peržengiant institucinių susitarimų ribas; pabrėžia, kad ES šiuo atžvilgiu gali dalytis svarbia patirtimi, taikydama Rio de Žaneiro deklaracijos 10 principą;
Welcomes the Communication from the Commission entitled ‘Rio+20: towards the green economy and better governance’; considers, however, that an emphasis on the green economy and private sector should not divert attention from the need to empower citizens and promote good environmental governance beyond institutional arrangements; highlights that the EU can share important experiences in this regard in implementing Rio Principle 10;
pabrėžia, kad, jei ES nuosekliai siekia vidaus ir tarptautinių tikslų, darnus vystymasis turi būti visų ES procesų ir politikos sričių esmė;
Underlines that sustainable development must be at the forefront in all EU processes and policies if the EU is to be consistent domestically and with its international aspirations;
pabrėžia, kad surengiant aukščiausiojo lygio susitikimą „Rio+20“ sudaroma puiki galimybė sustiprinti politinį įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi pasauliniu lygmeniu bei stiprinti pramoninių ir besivystančių šalių partnerystę;
Underlines that the Rio+20 Summit represents a crucial opportunity to reinforce the political commitment for sustainable development at global level and the partnerships between industrialised and developing countries;
atkreipia dėmesį į tai, kad būtinai reikia kuo skubiau ir dinamiškiau įgyvendinti ir tarptautiniu mastu valdyti tas darnaus vystymosi politikos sritis, kuriose pažanga lėta,
Emphasises that there is a crucial need to inject greater urgency and dynamism into the implementation and the international governance of sustainable development policies which are making slow progress;