natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atsižvelgiant į paskutinius duomenis apie galimus klimato pokyčius, prisitaikymas prie klimato kaitos turi tapti neatsiejama politikos dalimi, kas padėtų užtikrinti visų Baltijos jūros regiono šalių ekonomikų, aplinkos ir socialinių sektorių bendrą ir tvarų vystymąsi ateityje.
In view of recent data relating to the possible impact of climate change, adapting to climate change must form an integral part of any policy aimed at ensuring the collective and economically, environmentally and socially sustainable development of all the countries in the Baltic region in future.
Žinių apie klimato kaitą sujungimas ir mokslinių tyrimų bendras programavimas sudarytų sąlygas koordinuoti šios srities mokslinius tyrimus, svariai prisidėtų prie visapusiškai veiksmingos Europos klimato kaitos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo.
Pooling our knowledge in the field of climate change and cooperating in the planning of scientific research programmes would enable us to coordinate the research effort in this field, while making an important contribution to establishing a fully operational European area of research into climate change.
Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje ir šios srities koordinavimas Europos Sąjungos lygmeniu gali padėti švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti.
Cooperation, and the coordination of research in this field, at European level can help us to mitigate and to adapt to climate change.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokie moksliniai tyrimai vykdomi, siekiant numatyti klimato kaitos poveikį regioniniu ir vietos lygmenimis?
Would the Commission state what research is being carried out to establish the impact of climate change at regional and local level?
Kokios prioritetinės Baltijos jūros regiono problemos, susijusios su klimato kaita, šiuo metu sprendžiamos?
In the Baltic Sea region, what priority problems linked to climate change are currently being addressed?
Kaip siekiama užtikrinti glaudų koordinavimą su bendrais ES lygmens veiksmais?
What measures have been taken to ensure improved coordination with joint action at European Union level?
Connie Hedegaard atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Hedegaard on behalf of the Commission
(2012 m. vasario 6 d.)
(6 February 2012)
Kaip pripažįstama ir ES Baltijos jūros regiono strategijoje, šiame regione kyla su klimato kaita susijusių uždavinių.
The Baltic Sea region faces climate change challenges, as also recognised by the EU Strategy for the Baltic Sea Region (EUSBSR).
Todėl Europos Komisija visiškai remia Baltijos jūros regione vykdomus regioninius mokslinius tyrimus ir veiksmus.
Therefore, the European Commission fully supports research and action at regional level and on the Baltic Sea Region.
Klimato prognozavimo ir prisitaikymo prie jo kaitos regioniniai moksliniai tyrimai finansuojami įvairių Septintosios bendrosios aplinkos mokslinių tyrimų programos Daugiau informacijos rasite internetiniame Aplinkos programos projektų kataloge http://ec.europa.eu/research/environment/pdf/fp7_catalogue.pdf projektų, kaip antai MEDIATION http://mediation-project.eu/ , CLIMSAVE http://www.climsave.eu/climsave/index.html ir RESPONSES http://www.responsesproject.eu/structure.html , lėšomis.
Research on climate prediction and regional adaptation is supported through various projects of the Research FP7 Environment Programme For more details you may consult the online catalogue of ongoing projects of the Environment Programme: http://ec.europa.eu/research/environment/pdf/fp7_catalogue.pdf , such as MEDIATION http://mediation-project.eu/ , CLIMSAVE http://www.climsave.eu/climsave/index.html , and RESPONSES http://www.responsesproject.eu/structure.html .
Komisija remia ir kitus du susijusius projektus – RegioClima www.regioclima.eu (regionų tarpusavio bendradarbiavimo skatinimas) ir GRABs www.grabs-eu.org (pažeidžiamų regiono sričių analizė ir gerosios patirties perdavimas).
Two other relevant projects are supported by the Commission: RegioClima www.regioclima.eu (enhancing cooperation among regions) and GRABs www.grabs-eu.org (analysis of regional vulnerabilities and transfer of good practices).
Vykdant projektą Baltadapt rengiamas prisitaikymo veiksmų planas, kuriuo remiantis bus parengta koordinuota Baltijos jūros regiono prisitaikymo strategija.
Baltadapt is developing an adaptation action plan that will result in a coordinated Baltic Sea Region Adaptation Strategy.
Kalbant apie tolesnius ES veiksmus ir bendradarbiavimą, Komisija kuria ES prisitaikymo prie klimato kaitos informacijos portalą http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0147:FIN:EN:PDF (numatoma įkurti 2012 m. kovo mėn.), kuris bus vieno langelio principu veikiantis informacijos apie klimato kaitos poveikį, pažeidžiamumą ir prisitaikymą prie klimato kaitos portalas.
Concerning further EU action and cooperation, the Commission is developing the EU Clearinghouse on Adaptation http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0147:FIN:EN:PDF (planned for March 2012), a one-stop-shop information portal on climate change impacts, vulnerability and adaptation.
Tarpvalstybiniams regionams, įskaitant ir Baltijos jūros regioną, bus skirta viena iš portalo dalių, kuri bus labai naudinga skatinant geriausią vietos, nacionalinio ir ES lygmens patirtį bei dalijantis ja.
It will contain a section on Transnational Regions, including the Baltic Sea Region, and it will be an important tool in order to support and share best practices at local, national and EU level.
Be to, Komisija rengia prisitaikymo strategiją, kuri turėtų būti priimta 2013 m. ir kurioje bus išsamiau išplėtoti nauji bendradarbiavimo visais lygmenimis (ES, nacionaliniu, regioniniu, vietos) skatinimo metodai ir priemonės.
Moreover, the Commission is also preparing an Adaptation Strategy, foreseen for adoption in 2013, where new approaches and instruments to facilitate cooperation between all levels (EU, national, regional, local) will be further developed.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012559/2011
Question for written answer E-012559/2011
Tema: Dėl veiksmingo nuotekų valymo ir žemės ūkio taršos
Subject: Effective treatment of waste water and environmental pollution caused by agriculture
Remiantis Baltijos jūros aplinkos būklės stebėjimo duomenimis, per metus Baltijos jūros ekosistemoje susikaupia tūkstančiai tonų fosforo ir azoto.
Data compiled by bodies responsible for monitoring the environmental status of the Baltic Sea indicates that thousands of tonnes of phosphorus and nitrogen are discharged into the Baltic ecosystem every year.
Apie 80 % maistinių medžiagų į Baltijos jūrą suteka upėmis.
About 80 % of these nutrients are washed into the Baltic by rivers.
Pagrindiniai į upes patenkančių biogeninių medžiagų šaltiniai – žemės ūkis ir buitiniai bei pramoniniai nutekamieji vandenys.
The main sources of the biogenic substances which end up in rivers are agricultural, domestic and industrial waste water and run-off.
Siekiant sustabdyti eutrofikaciją, būtinas veiksmingas nuotekų valymas ir žemės ūkio taršos mažinimas.
To put a halt to eutrophication, waste water must be treated effectively and the environmental pollution caused by agriculture must be reduced.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projektų numatyta: „Geriau išvalyti nuotekas“.
One of the main projects set up under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region aims at ‘Cleaner waste water’.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokia pažanga pasiekta įvardijant, statant ir atnaujinant prioritetinius nuotekų valymo įrenginius aplink Baltijos jūrą?
Can the Commission state what progress has been made in terms of identifying, building or modernising priority waste water purification facilities in the Baltic Sea region?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
How many countries are involved in the implementation of this project?
Ar nustatytas pažangos svarstymo galutinis terminas?
Has a deadline been set for the submission of a progress report?
Pavyzdiniame Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio projekte numatyta: „Naudotis geriausia žemės ūkio patirtimi – Baltijos susitarimas“.
A pilot project under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region concerns the introduction of best practices in agriculture (the ‘Baltic Deal’).
Kokie rezultatai pasiekti rengiant bendrą tarpvalstybinį požiūrį į Baltijos jūros regioną, nustatant nacionalines prisitaikymo prie pažangos strategijas, stiprinant žemės ūkio konsultavimo paslaugas ir su tuo susijusią parodomąją veiklą?
What results have been achieved in terms of developing a joint, transnational approach to the Baltic Sea region which takes account of national specificities and aims to extend the agricultural advisory services and corresponding demonstration projects?
Potočniko atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
(2012 m. vasario 21 d.)
(21 February 2012)
Mitybinių medžiagų išmetimo į jūrą mažinimas – viena iš prioritetinių sričių pagal ES Baltijos jūros regiono strategijos aplinkos ramstį.
Reduction of nutrient inputs to the sea is one of the priority areas under the environmental pillar of the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Projektu „Geriau išvalyti nuotekas“ prisidedama prie HELCOM HELCOM (Helsinkio Komisija) – Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvencijos valdymo organas. prižiūrimos veiklos, susijusios su nuotekų valymo įrenginiais aplink Baltijos jūrą.
The project ‘Cleaner Waste Water’ strengthens work under Helcom Helcom (Helsinki Commission) is the governing body of the ‘Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area’. related to waste water treatment plants around the Baltic Sea.
Tačiau už nuotekų infrastruktūrą atsakinga kiekviena valstybė narė.
However, it is the obligation of each Member State to ensure the infrastructure for waste water.
Kai kurioms valstybėms narėms, kurios išleidžia nuotekas į Baltijos jūrą, Stojimo sutartyje suteiktas pereinamasis laikotarpis (2015 m.) dar nesibaigė.
For some Member States which discharge into the Baltic Sea the transition periods (2015) given by the Accession Treaty have not expired.
Su Direktyvos 91/271/EEB įgyvendinimo pažanga galima susipažinti tinklalapyje http://ec.europa.eu/environment/water/water-urbanwaste/implementation/implementationreports_en.htm.
The progress in the implementation of Directive 91/271/EEC can be taken from http://ec.europa.eu/environment/water/water-urbanwaste/implementation/implementationreports_en.htm
Patvirtinti makroregioniniai tvaraus žemės ūkio projektai, susiję su politikos klausimais, gyvūninių atliekų, kuriomis teršiama jūra, problemomis ir su ūkininkų konsultavimu.
Macro-regional projects on sustainable agriculture were established on policy issues, on concerns about animal waste as a pollution source of the Sea, and for advice to farmers.
Remdamasi tų projektų įgyvendinimo rezultatais, Komisija skatina susijusias valstybes nares supaprastinti kai kurias būsimų makroregiono kaimo plėtros programų priemones ar veiklą.
It is on the basis of results of those projects that the Commission encourages the Member States concerned to streamline some measures or activities of the future rural development programmes of the macro-region.
Komisija yra įsitikinusi, kad ES Baltijos jūros regiono strategija padeda spartinti tarpvalstybinius veiksmus ir projektus, kuriais būtų gerinamas nuotekų valymas ir žemės ūkio veikla, taip skatinant tarpvalstybinį požiūrį į eutrofikaciją.
The Commission is confident that the EU Strategy for the Baltic Sea Region helps speed up cross-border actions and projects to improve waste water treatment and agricultural practices thereby promoting a transnational approach to eutrophication.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012577/2011
Question for written answer E-012577/2011
Tema: Dėl tvarių miestų ir kaimų tinklo sukūrimo
Subject: Establishment of a network of sustainable cities, towns and villages
Remiantis Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio penktąją prioritetine sritimi, pagrindinis siekis yra mažinti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos.
Priority Area 5 under Pillar 1 of the strategy for the Baltic Sea Region relates primarily to mitigating and adapting to climate change.
Valstybinės institucijos, atsakingos už politikos formavimą, vaidina svarbų vaidmenį sprendžiant klimato kaitos problemą.
The public bodies responsible for developing policy play a leading role in addressing the issue of climate change.
Jų sprendimai gali užtikrinti darnią teritorijų plėtrą.
Their decisions can ensure sustainable regional development.
Tuo tarpu tinkamai valdomi miestai gali taip pat ženkliai prisidėti skatinant tvaresnį augimą ir kuriant tvaresnę aplinką.
Likewise, well-administered cities and towns can do a great deal to promote more sustainable growth and create a more sustainable environment.
Todėl daugiau bendradarbiaujant, dalinantis aplinką tausojančių miestų valdymo žiniomis ir gerąją praktika būtų prisidedama kuriant tvarią ir geriau subalansuotą plėtros struktūrą visame Baltijos jūros regione.
Accordingly, closer cooperation and exchanges of knowledge and good practice in the area of eco-friendly urban administration would help to establish a framework for sustainable, more balanced development throughout the Baltic Sea region.
Taip pat būtina siekti, kad visų ūkio šakų plėtra miestuose ir kaimuose būtų suderinta su švarios ir sveikos aplinkos išsaugojimu.
It is also important to ensure that the growth of all sectors of the economy — in both urban and rural areas — is compatible with preserving a clean and healthy environment.
Noriu paklaust Komisijos, kas pasiekta kuriant tvarių miestų ir kaimų tinklą?
What progress has been made with a view to establishing a network of sustainable cities, towns and villages?
Kokios priemonės savivaldybių lygmeniu šiuo metu taikomos, siekiant sumažinti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos?
What measures are municipalities currently applying in order to mitigate and adapt to climate change?
Kokiomis priemonėmis siekiama dalytis aplinką tausojančių miestų valdymo žiniomis ir gerąją praktika?
What steps have been taken to pass on and share knowledge and good practice with a view to eco-friendly urban administration?
Pagal ES Baltijos jūros regiono strategijos penktą prioritetinę sritį skatinama, kad visas Baltijos jūros regionas būtų ekologiškas.
Priority Area 5 of the EU Strategy for the Baltic Sea Region promotes the whole Baltic Sea Region as a green region.
Strategijoje pripažįstama, kad keli miestai, būtent, Stokholmas ir Hamburgas, jau pirmauja tvaraus vystymosi srityje – abu miestai gavo „Europos žaliosios sostinės“ titulą 2010 ir 2011 m.
It recognises that some cities, including Stockholm and Hamburg, are already front-runners in sustainable development — both cities are winners of the ‘European Green Capital’ title, in 2010 and 2011 respectively.
Šia strategija tokią gerąją patirtį skatinama skleisti visame regione.
The strategy encourages the spreading of this good practice within the entire region.
Pagrindiniu projektu „Sukurti tvarių miestų ir kaimų tinklą“ siekiama skatinti keitimąsi aplinką tausojančio miestų valdymo gerąja patirtimi ir žiniomis.
The flagship project ‘Create a network of sustainable cities and villages’ aims to encourage an exchange of knowledge and good practices on environmentally friendly city management.
Šiuo projektu taip pat remiami egzistuojantys miestų tinklai ir nauji jų nariai (pvz., Rusijos miestai prie Baltijos jūros), siekiant toliau plėtoti jų pajėgumus ir veiklą kuriant tvarius ir klimatui nekenkenčius miestus.
This project also focuses on supporting existing city networks and new actors (e.g. Baltic Sea cities in Russia) to further develop their capacities and activities in creating sustainable and climate-friendly cities.
Šiame projekte ypatingas dėmesys skiriamas tam, kaip dalyvaujantys miestai ir tinklai kartu su nacionaliniais bei regioniniais veikėjais ir pramonės atstovais galėtų vykdyti ekologiško ekonomikos augimo strategiją, o klimato ir (arba) tvarios miestų plėtros iniciatyvas pritaikyti tausiam išteklių naudojimui ir ekologiškai ekonomikai.
Special emphasis is placed on how the participating cities and networks together with national and regional actors and industry can pursue green growth strategies and integrate climate/sustainable urban development initiatives in a resource-efficient, green-economy framework.
Šiuo projektu remiami veikiantys miestų tinklai, padedant jiems dalytis informacija ir bendradarbiauti sprendžiant klimato kaitos problemas ir kuriant aplinką tausojančių miestų valdymo struktūrą.
This project supports the existing city networks in helping them to share information and cooperate on climate challenges with a view to developing eco-friendly urban administration.
Konkretūs šio projekto tikslai vis dar nustatomi, o projekto vadovas – Švedijos aplinkos ministerija – šiuo metu tiria, kaip jį susieti su kitomis jau vykdomomis iniciatyvomis.
The concrete objectives of the project are still being developed, and the project leader — the Swedish Ministry of the Environment — is currently in a process of investigating how to establish links with other existing initiatives.
Ilgalaikis tikslas yra sukurti bendrą regiono miestų tvarumo darbotvarkę, kuri atitiktų strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslus.
A long-term goal is to develop a common sustainability agenda for cities in the Region, in line with the sustainable growth objective of the Europe 2020 strategy.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012677/2011
Question for written answer E-012677/2011
(2012 m. sausio 11 d.)
(11 January 2012)
Tema: Dėl Europos Sąjungos Tarybos reglamento (EB) Nr. 2252/2004
Subject: Council Regulation (EC) No 2252/2004
Atsižvelgiant į Daktiloskopinių duomenų registro tikslus ir tai, kad įgyvendinant Europos Parlamento reglamentą (EB) Nr. 2252/2004 yra pereita prie biometrinės pasų kontrolės, pasai yra išduodami nuskaitant dešinės ir kairės rankų dviejų pirštų antspaudus.
With regard to the aims of the Register of Dactyloscopic Data and to the fact that the switch has been made to biometric passport control in the implementation of Council Regulation (EC) No 2252/2004, passports are issued after scanning the fingerprints of two fingers of the right and left hands.
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad sujungus pasų išdavimo sistemą su Daktiloskopinių duomenų registru, registro ir pasų išdavimo sistemos sąveika padėtų efektyviau identifikuoti policijos ieškomus, įtariamus ir kaltinamus asmenis.
Attention should be drawn to the fact that, if the passport issuance system were linked to the Register of Dactyloscopic Data, the link between the Register and the passport issuance system would help identify persons wanted by the police, as well as suspected and accused persons, more effectively.
Šio reglamento 4 straipsnio 3 punkte nustatyta, kad pagal šį reglamentą biometrinės savybės pasuose ir kelionės dokumentuose naudojamos tik patikrinti: dokumento autentiškumą ir savininko asmens tapatybę pagal tiesiogiai prieinamas palyginamas savybes, kai pasą ar kitus kelionės dokumentus reikalaujama pateikti pagal teisės aktus.
Article 4(3) of this regulation provides that, for the purpose of this regulation, the biometric features in passports and travel documents shall only be used for verifying the authenticity of the document and the identity of the holder by means of directly available comparable features when the passport or other travel documents are required to be produced by law.
Tai reiškia, kad biometrinių duomenų įrašymo į asmens dokumentus tikslas – užtikrinti patikimą sąsają tarp tikrojo asmens dokumento savininko ir dokumento (kaip nurodyta minėto reglamento preambulėje).
This means that the aim of recording biometric data in identity documents is to ensure a reliable link between the genuine holder of the identity document and the document (as indicated in the Preamble of the said regulation).
Joks minėtų duomenų lyginimas su registruose tvarkomais duomenimis neatliekamas, nes jis nėra būtinas, siekiant įsitikinti, ar dokumentą pateikęs asmuo yra tikrasis to dokumento savininkas.
No comparison of the said data to data stored in registers is performed because this is not necessary in order to ascertain that a person presenting a document is the genuine holder of that document.
Ar Taryba nemano, kad turi būti sudaryta galimybė biometrinę pasų išdavimo sistemą sujungti su kitų duomenų registrais (gyventojų, policijos ieškomų, neatpažintų lavonų ir nežinomų bejėgių asmenų, įtariamųjų, kaltinamųjų ir teistų asmenų), kuriuose kaupiami, apdorojami ir sisteminami rankų ar rankų pirštų atspaudai, kad būtų įmanoma atlikti palyginimo bei kitus reikalingus veiksmus, siekiant efektyvesnės nusikalstamų veikų kontrolės ir prevencijos?
Does the Council not consider that the possibility should be created to link the biometric passport issuance system to registers of other data (those of residents; of persons wanted by the police, unrecognised bodies and unknown helpless persons; and of suspected, accused and convicted persons), where palm prints or fingerprints are stored, processed and systematised, in order to make possible the performance of comparison and other needed actions with a view toward more effective control and prevention of criminal acts?
(2012 m. vasario 27 d.)
(27 February 2012)
1. , 5 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „Reglamente (EB) Nr. 2252/2004 reikalaujama, kad biometriniai duomenys būtų renkami ir saugomi pasų ir kelionės dokumentų, kurie vėliau bus išduoti, laikmenoje.
1 . states that ‘Regulation (EC) No 2252/2004 requires biometric data to be collected and stored in the storage medium of passports and travel documents with a view to issuing such documents.
Reglamente (EB) Nr. 2252/2004 nepateikiama duomenų bazių, skirtų saugoti tokius duomenis valstybėse narėse, kūrimo ir priežiūros teisinio pagrindo – tai visiškai priklauso nacionalinės teisės sričiai.“
Regulation (EC) No 2252/2004 does not provide a legal base for setting up or maintaining databases for storage of those data in Member States, which is strictly a matter of national law’.
Todėl klausimas, ar „turi būti sudaryta galimybė biometrinę pasų išdavimo sistemą sujungti su kitų duomenų registrais“ , priklauso valstybių narių kompetencijai.
The question of whether ‘the possibility should be created to link the biometric passport issuance system to registers of other data’ therefore falls within the competence of Member States.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-000173/2012
Question for written answer E-000173/2012
(2012 m. sausio 18 d.)
(18 January 2012)
Tema: Reglamentas (EB) Nr. 2252/2004 dėl valstybių narių išduodamų pasų ir kelionės dokumentų apsauginių savybių ir biometrikos standartų
Subject: Regulation (EC) No 2252/2004 on standards for security features and biometrics in passports and travel documents issued by Member States
Įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 2252/2004 yra pereita prie biometrinės pasų kontrolės – pasai išduodami nuskaitant dešinės ir kairės rankų dviejų pirštų atspaudus.
The implementation of Regulation (EC) No 2252/2004 is a move towards biometric passport control — passports are issued after scanning two fingers of the right and left hands.
Į mane kreipėsi Lietuvos Respublikos Seimo narys ir atkreipė dėmesį į tai, jog ši biometrinių duomenų sistema nėra sujungta su Policijos daktiloskopinių duomenų registru.
I was approached by a member of the Lithuanian Parliament who drew my attention to the fact that the biometric system is not linked to the Police fingerprint database.