natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kadangi praėjus trejiems metams po „Lehman Brothers“ žlugimo buvo imtasi keleto priemonių siekiant įveikti finansų krizę; kadangi vis dėlto reikia dirbti toliau, kad būtų sukurtas tvarus finansų sektorius, kuris pajėgtų susidoroti su pernelyg didelėmis spekuliacijomis ir galėtų finansuoti realųjį ekonomikos sektorių, pageidautina finansuojant ilgalaikių investicijų poreikius, ir padėtų kurti darbo vietas; kadangi vykdant ekonomikos valdysenos reformą nėra pateikta pakankamo sprendimo dėl pasaulinio ir ES lygmens pusiausvyros nebuvimo,
whereas three years after the collapse of Lehman Brothers, some steps have been taken to counter the financial crisis; whereas, however, further work is needed to establish a sustainable financial sector able to cope with excessive speculative behaviour and to finance the real economy, preferably through funding long-term investment needs and the creation of jobs; whereas the economic governance reforms have not sufficiently addressed the issue of imbalances at global and EU level,
kadangi finansų krizė sukėlė ekonominę ir socialinę krizę, kuri veda prie politinės krizės,
whereas the financial crisis has triggered an economic and social crisis leading in some countries to a political crisis,
kadangi krizė atskleidžia pasitikėjimo ir įžvalgos stygių Europos Sąjungoje,
whereas the crisis reveals a lack of trust, confidence and vision within the EU,
kadangi tolesnis socialinės rinkos ekonomikos kūrimas ir jos vertybių skatinimas yra pagrindinis Europos Sąjungos tikslas,
whereas further building on the social market economy and its values is an essential goal of the European Union,
kadangi žmonių, gyvenančių santykinės gerovės sąlygomis, skaičius išaugo, tačiau ekonominis ir socialinis atotrūkis tuo pačiu metu padidėjo,
whereas the number of people living in relative prosperity has increased, but economic and social gaps have at the same time widened,
kadangi pasaulio finansų krizė turėjo labai neigiamą poveikį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), ypač tikslo iki 2015 m. pasaulio skurdą sumažinti per pusę,
whereas the global financial crisis has had a severe impact on progress towards achieving the Millennium Development Goals (MDGs), and, in particular, the goal of halving global poverty by 2015,
kadangi krizė aiškiai parodė, kad reikia pereiti prie tikros Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos, sudarytos iš sistemingų politikos krypčių, skirtų užtikrinti tvarų augimą, stabilų ir kokybišką užimtumą, fiskalinę drausmę, perviršinio makroekonominio disbalanso išlyginimą, Europos ekonomikos konkurencingumą ir našumą bei griežtesnį finansų rinkų reguliavimą ir stebėseną, taip pat tinkamą finansų krizės sprendimo priemonę,
whereas the crisis has made clear the need for progress towards establishing a genuine economic governance of the Union, consisting of a systematic set of policies designed to ensure sustainable growth, good stable jobs, budgetary discipline, the correction of excessive macro-economic imbalances, competitiveness and productivity in the EU's economy, and stricter regulation and supervision of financial markets, as well as a suitable mechanism for resolving the financial crisis,
kadangi toje pačioje rezoliucijoje Europos Parlamentas pažymi, kad viršutinė nuosavųjų išteklių riba nesikeičia nuo 1993 m.; mano, jog viršutinę nuosavų išteklių ribą reikėtų laipsniškai koreguoti, nes valstybės narės daugiau kompetencijų suteikia ir daugiau tikslų nustato Sąjungai; mano, kad nors pagal Tarybos vienbalsiai nustatytą dabartinę nuosavų išteklių viršutinę ribą užtikrinama pakankama veiksmų laisvė biudžeto srityje siekiant įgyvendinti svarbiausius Sąjungos uždavinius, jos vis dėlto nepakaktų siekiant užtikrinti, kad ES biudžetas taptų realia Europos ekonomikos valdymo priemone arba kad būtų ženkliai prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ES lygmeniu;
whereas in the same resolution, the European Parliament notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level,
kadangi siekiant užtikrinti tvarų Europos Sąjungos augimą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtina I) perskirstyti nepanaudoti mokėjimo kreditai skirti bendroms augimo, konkurencingumo ir užimtumo programoms ir II) sustiprintos EIB suteiktos paskolos ir sukurta viešiems bei privatiems investuotojams patraukli obligacijų rinka bendro intereso projektams finansuoti visoje Europos Sąjungoje (obligacijos konkretiems projektams),
whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
Europos valstybių skolos ir euro krizė, įskaitant valstybės skolos vertybinių popierių ir euroobligacijų tarpusavio išleidimą
European sovereign debt and the euro crisis, including the mutual issuance of public debt and Eurobonds
primena tarpusavyje susijusių pažeidžiamumo veiksnių trikampį, kai nesubalansuota kai kurių valstybių narių finansų politika padidino iki krizės buvusį viešojo sektoriaus deficitą, o finansų krizė ženkliai prisidėjo prie minėtojo deficito didėjimo, o tai savo ruožtu sukėlė įtampą valstybių skolų rinkose;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
pabrėžia, kad kredito reitingų agentūroms sumažinus Graikijos, Airijos, Portugalijos ir Ispanijos valstybių skolos reitingus, pasijuto neigiamas poveikis visose euro zonos šalyse, spekuliacijų suaktyvėjimas ir investuotojų nepakantumas rizikai, o dėl to Graikijai, Airijai ir Portugalijai tapo neprieinamas tvaraus dydžio rinkos finansavimas, dėl to prireikė finansinės paramos pagal ES ir TVF programas;
Stresses that, following the downgrading of the sovereign debt of Greece, Ireland and Portugal by credit rating agencies, there has been a spill-over effect across the eurozone countries and a shift in portfolios reflecting speculative and risk-averse behaviour by investors and that, as a consequence of this, market funding at sustainable rates has become inaccessible to Greece, Ireland and Portugal, resulting in the provision of financial assistance under EU-IMF programmes;
mano, kad Tarptautinė darbo organizacija (TDO) turėtų dalyvauti ES ir TVF finansinės pagalbos programose;
Considers that the International Labour Organization (ILO) should be involved in the EU-IMF financial assistance programmes;
prašo skaidrų valstybės skolų auditą, siekiant nustatyti skolų kilmę ir sužinoti, kas yra pagrindiniai skolos vertybinių popierių turėtojai ir kokios tai sumos;
Calls for a transparent audit of public debt to be carried out in order to determine its origin and to ascertain the identity of the main holders of debt securities and the amounts involved;
pažymi, kad valstybių narių dvišaliai ar daugiašaliai susitarimai kelia pavojų ekonominei integracijai, finansiniam stabilumui ir euro patikimumui, ir palankiai vertina ekonominės politikos koordinavimo Europos semestro principą, kurio tikslas yra įveikti vidinį ES disbalansą;
Notes that bilateral or multilateral approaches by Member States pose a threat to economic integration, financial stability and the credibility of the euro, and welcomes the principle of the European semester of economic policy coordination, the aim of which is to overcome excessive internal imbalances within the EU;
pabrėžia, kad valstybės skolos krizė atskleidė disbalanso Europos viduje pavojų; ypač pabrėžia būtinybę Europos Sąjungai veikti vieningai, plėtoti žymiai glaudesnį fiskalinės politikos koordinavimą ir, prireikus, bendrą politiką turint pakankamą ES biudžetą iš dalies finansuojamą iš nuosavų išteklių, ir įgyvendinti tinkamas krizės valdymo bei ekonominės konvergencijos nuostatas;
Underlines the fact that the sovereign debt crisis has revealed the risks posed by intra-European imbalances; stresses the need for the EU to react as one, to develop a much closer coordination of fiscal policies and, where appropriate, a common one with a sufficient EU budget funded partly through own resources, and to put in place adequate provisions for crisis management and economic convergence;
pabrėžia, jog būtina racionalizuoti valstybių narių išlaidas sudarant ES biudžetą, ypač tose srityse, kuriose ES sukuria daugiau pridėtinės vertės nei nacionaliniai biudžetai;
Highlights the need to rationalise Member States' expenditures through the EU budget, notably in areas where the EU has more added value than national budgets;
pripažįsta, kad ypač įsiskolinusios valstybės narės deda pastangas konsoliduoti biudžetą ir vykdyti struktūrines reformas;
Recognises the efforts which the highly indebted Member States are making to bring about budget consolidation and structural reforms;
pabrėžia, kad euro zonos valstybėse narėse įsteigtiems patronuojantiems bankams taip pat tenka dalis atsakomybės už jų dukterinių bankų kitose ES valstybėse narėse vykdytą neatsakingo skolinimo praktiką, kuri, pvz., prisidėjo prie būsto kainų burbulų susidarymo Ispanijoje, Airijoje ir Latvijoje ir dėl kurios šios valstybės narės šiuo metu patiria biudžetinių sunkumų; todėl pažymi, kad finansinė parama šioms įsiskolinusioms valstybėms narėms, jei ji būtų reikalinga, pasitarnautų ne tik jų specialiems interesams, bet taip pat ir tų valstybių narių, kurių patronuojantys bankai pirma nesuformavo atsakingo skolinimo praktikos savo dukteriniuose bankuose, interesams;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;
pabrėžia, kad visos valstybės narės yra sistemiškai svarbios; ragina parengti visapusį, socialiai įtraukų ir nuoseklų reformų paketą, skirtą finansinės sistemos trūkumams spręsti; ragina parengti Europos iždo koncepciją siekiant sutvirtinti EPS ekonominį pagrindą; taip pat ragina imtis priemonių, skirtų dabartiniam konkurencingumo stygiui įveikti vykdant atitinkamas būtinas struktūrines reformas, orientuotas į strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą ir pagrindinių valstybės skolos krizės priežasčių panaikinimą, ten, kur jos reikalingos; nurodo, kad valstybės narės turi grįžti prie tvarių viešųjų finansų ir augimo tempų, pagrįstų patikima kokybiškų valstybės išlaidų ir teisingo bei veiksmingo pajamų surinkimo politika;
Underlines that all Member States have systemic importance; calls for a comprehensive, socially inclusive and cohesive reform package addressing the weaknesses of the financial system; calls for the development of the concept of a European Treasury to strengthen the economic pillar of EMU; calls, moreover, for measures to overcome the current lack of competitiveness through appropriate structural reforms, addressing the objectives of the Europe 2020 strategy and the fundamental causes underlying the public debt crisis wherever necessary; points out that the Member States need to return to sustainable public finances and growth rates, based on sound policies for quality public expenditure and fair and efficient revenue collection;
ragina Komisiją atlikti būsimos euroobligacijų sistemos tyrimą, siekiant nustatyti sąlygas, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai; nurodo, kad euroobligacijos galėtų būti perspektyvi alternatyva JAV dolerio obligacijų rinkai ir turėtų paskatinti Europos garantuotos skolos rinkos integraciją, mažesnes skolinimosi kainas, didesnį likvidumą, biudžetinę discipliną ir padėti geriau atitikti Stabilumo ir augimo paktą (SAP), skatinti koordinuotas struktūrines reformas, užtikrinti didesnį kapitalo rinkų stabilumą, kas prisidėtų prie euro, kaip pasaulinio „saugaus uosto“, idėjos; primena, kad, bendrai leidžiant euroobligacijas, drauge reikia siekti įgyvendinti bendrą ekonomikos ir fiskalinę politiką;
Calls on the Commission to carry out an investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole; points out that Eurobonds would offer a viable alternative to the US dollar bond market, and that they could foster integration of the European sovereign debt market, lower borrowing costs, increase liquidity, budgetary discipline and compliance with the Stability and Growth Pact (SGP), promote coordinated structural reforms, and make capital markets more stable, which will foster the idea of the euro as a global ‘safe haven’; recalls that the common issuance of Eurobonds requires a further move towards a common economic and fiscal policy;
nurodo esant politinį sutarimą persvarstyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 125 straipsnį, kad iki 2013 m. laikina EFPSP sistema būtų pakeista nuolatiniu Europos stabilumo mechanizmu (ESM); ragina ESM vėliau paversti Europos skolos agentūra ir užtikrinti svarbų Europos Parlamento vaidmenį priimant šį Sutarties pakeitimą;
Notes that there is political agreement on revising Article 125 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) in order to transform the temporary EFSF system into a permanent ESM by 2013; calls for the ESM to be converted into a European Debt Agency at a later stage and for Parliament to be given a consistent role in this modification of the Treaty;
apgailestauja, kad finansų sektoriaus specialistai pademonstravo socialinės atsakomybės stoką neatsisakydami savo premijų dalies bent jau vieneriems metams, užuot jas atidavę socialiniam projektui, tokiam kaip jaunimo nedarbo Europos Sąjungoje mažinimas;
Regrets the lack of social responsibility demonstrated by financial sector professionals by not forfeiting part of their bonuses for at least one year and instead donating them to a social project, such as the alleviation of youth unemployment in the Union;
primena, kad tiek kai kurios išsivysčiusios, tiek besivystančios ekonomikos valstybės, tokios kaip JAV ir Kinija prisideda prie pasaulinio pusiausvyros sutrikimo; palankiai vertina aktyvų Kinijos dalyvavimą pasaulinėje ekonomikos valdysenos sistemoje ir tolesnę integraciją į ją;
Recalls that both some developed and emerging economies, such as the US and China, contribute to global imbalances; welcomes active participation and further integration of China into the global economic governance system;
pažymi, kad, atsižvelgiant į naujausius ir precedento neturinčius pokyčius, ES, JAV ir Japonijai nepriklausanti pasaulio ekonomikos dalis jau sudaro daugiau nei pusę;
Notes that over half of the global economy is located outside the EU, the USA and Japan, this being a recent and unprecedented reversal of the situation previously prevailing;
pabrėžia, kad, norint naujai subalansuoti pasaulinę paklausą, reikalingas asimetrinis požiūris: šalys, turinčios didelį išorės perviršį (pavyzdžiui, Kinija), turi įvairinti augimo paskatas ir didinti vidaus paklausą, o šalys, turinčios didelį deficitą (pavyzdžiui, JAV), turi skatinti taupymą viduje ir užbaigti struktūrines reformas;
Stresses that rebalancing global demand requires an asymmetric approach: countries with large external surpluses (e.g. China) need to diversify the drivers of growth and boost internal demand, whereas countries with large deficits (e.g. the USA) need to increase domestic savings and complete structural reforms;
pabrėžia, kad finansų rinkos turi prisidėti prie tvaraus tikrosios ekonomikos vystymosi;
Stresses that the financial markets must serve sustainable development of the real economy;
primena žaliavų svarbą Europos Sąjungai, taip pat apsirūpinimo maistu saugumo bei maisto kainų stabilumo svarbą visam pasauliui ir ypač besivystančioms šalims ir infliacinį spaudimą, kurį maisto trūkumas ir kainų nestabilumas sukelia pasaulio mastu; todėl ragina Europos Sąjungą dėti daugiau pastangų, skirtų sumažinti priklausomybę nuo žaliavų skubiai pagerinant efektyvumo standartus, ir taip pat padidinti atsinaujinančių žaliavų gamybą bei vartojimą. pažymi, kad, siekiant prisidėti prie apsirūpinimo maistu saugumo ir maisto kainų stabilumo užtikrinimo, turi būti susisteminti tvarūs gamybos būdai, kartu turi būti vėl įvesti pasiūlos valdymo mechanizmai; tuo tikslu ragina siekti daugiau skaidrumo ir abipusiškumo prekyboje; be to, perspėja dėl protekcionizmo tendencijų strateginių žaliavų srityje;
Recalls the importance of raw materials for the European Union, as well as food security and price stability worldwide, especially for developing countries, and the inflationary pressures which food scarcity and price instability cause globally; accordingly, calls on the European Union to step up efforts to reduce dependency on raw materials by speedily improving efficiency standards, as well as to enhance the production and use of renewable materials; notes that, in order to contribute to food security and price stability, sustainable modes of production need to be generalised while supply side-management mechanisms need to be re-introduced; to that end, calls for further transparency and reciprocity in trade; warns, moreover, against protectionist tendencies in the field of strategic raw materials;
ragina geriau reguliuoti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius;
Calls for better regulation of credit default swaps;
atkreipia dėmesį į tendenciją, kad labai didelis kiekis privačiojo sektoriaus investicijų nukreipiamas į besiformuojančios ekonomikos šalis, kur, manoma, 2011 m. vidaus srautai pasieks 1 trilijoną JAV dolerių TVF Staff Position Noteposition, 2010 m. vasario 19 d., SPN/10/04, Kapitalo įplaukos: Kontrolės vaidmuo.
Takes note of the tendency for very large amounts of private investment to go into emerging economies, with inward flows of close to USD 1 trillion expected in 2011 IMF Staff Position Note, 19 February 2010, SPN/10/04, Capital Inflows: The Role of Controls.
; ragina TVF sukurti sistemą, kuria būtų užkirstas kelias vadinamiesiems spekuliaciniams burbulams prižiūrint pasaulinius kapitalo srautus ir imantis tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią žalingiems pokyčiams; pripažįsta, kad kapitalo kontrolė negali pakeisti tinkamos ekonominės politikos ir turėtų būti taikoma tik kaip paskutinė išeitis; pažymi, kad šalims reikia lygiagrečiai imtis priemonių prieš tų burbulų susidarymą;
; calls on the IMF to develop a framework to prevent the formation of speculative bubbles by supervising global capital flows and to take appropriate measures in order to prevent harmful developments; recognises that capital controls are no substitute for appropriate economic policies and should be employed only as a last resort; stresses the need for countries to take steps in parallel to counter the formation of such bubbles;
atkreipia dėmesį į galimą riziką, kalbant apie ilgalaikiam realiojo ekonomikos sektoriaus finansavimui sukuriamas ne pačias geriausias sąlygas, dėl vykdomos finansų rinkos dalyvių koncentracijos, įskaitant finansines institucijas ir mainus; turėdamas tai omenyje, ragina ESRV atidžiai stebėti bet kokios sisteminės rizikos, kilusios dėl finansų rinkų koncentravimosi, pokyčius;
Notes the possible risks, in terms of non-optimal conditions for long-term financing of the real economy, of the ongoing concentration of financial market actors, including financial institutions and exchanges; calls in this respect on the European Systemic Risk Board to closely monitor the development of any systemic risks resulting from concentration in the financial markets;
pažymi, kad nors ES einamoji sąskaita yra subalansuota ir prie pasaulinės pusiausvyros sutrikimų neprisideda, tačiau jai stiprią įtaką padarytų nežabota disbalanso korekcija nuvertinus JAV dolerį; nurodo, kad ES privalo savo politikos priemones prekybos ir valiutos disbalanso srityse koordinuoti su JAV, taip siekdama išvengti staigaus dolerio nuvertėjimo; ragina JAV ir kitus pagrindinius pasaulinius veikėjus užtikrinti, kad valiutos valdymas būtų vykdomas daugiašalėmis pastangomis, įtraukiant visas pagrindines pasaulio valiutas; džiaugiasi, kad buvo paskelbti pasaulinės pusiausvyros sutrikimų rodikliai, ir ragina, kad į tuos rodiklius būtų atsižvelgiama kuriant makroekonominę politiką;
Underlines the fact that, whilst the EU has a balanced current account and does not contribute to global imbalances, it would be strongly affected by a disorderly correction of imbalances through a depreciation of the US dollar; notes that the EU must coordinate its polices on trade and currency imbalances closely with the USA with a view to avoiding a rapid depreciation of the dollar; urges the USA, as well as major world actors, to ensure that currency management becomes a multilateral endeavour involving all major world currencies; welcomes the fact that indicators for global imbalances have been announced, and calls for such indicators to be taken fully into account in the formulation of macro-economic policies;
pažymi, jog ES turi spręsti daugybę probleminių klausimų, kad sutvirtintų savo, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį, tarp kurių: konkurencingumo ir konvergencijos stoka, nepakankamas finansinis stabilumas, prasti vidaus užimtumo ir augimo rodikliai, didėjantis vidaus disbalansas, gilinant vidaus rinką ir EPS, politinio svorio neturėjimas tarptautinėje arenoje dėl,
Stresses that the EU needs to address a number of challenges in order to improve its role as a global player, namely a lack of competitiveness and convergence, insufficient financial stability, weak internal rates of employment and growth, internal imbalances increasing with the deepening of the internal market and EMU, and a lack of political weight at international level due,
, nenuoseklaus jos atstovavimo tarptautinėse organizacijose, kuris galėtų būti pagerintas įgyvendinant priemones, užtikrinančias vieningą Europos atstovavimą tarptautiniu mastu, kaip tai nurodyta Sutartyje;
, to the lack of coherence of its representation in international organisations, which could be improved by implementing measures to ensure the unified representation of the euro internationally, as stated in the Treaty;