natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tačiau daug pavyzdžių rodo, kad prastai suplanuotas kraštovaizdžio ir kultūros paveldo pritaikymas turizmo reikmėms gali kelti grėsmę Baltijos jūros regiono teritorijos grožiui ir įvairovei.
However, there are many instances that show how bad planning in the adaptation of the landscape and cultural heritage to the needs of tourism may be a threat to the beauty and diversity of the Baltic Sea region.
Siekiant visapusiškai išnaudoti turizmui patrauklias vietoves, reikia nuosekliai kurti gamtos ir kultūros paveldo strategijas.
In order take full advantage of areas that are attractive to tourists, strategies for the natural and cultural heritage need to be consistently developed.
Būtina skirti ypatingą dėmesį kultūros paveldo ir kraštovaizdžio politikos, kaip svarbaus ekonomikos plėtros faktoriaus, formavimui.
Particular attention should be paid to determining a policy for the cultural heritage and the landscape as a major factor in economic development.
Reikia pabrėžti poreikį apsaugoti natūralias pakrančių teritorijas, kraštovaizdį ir kultūros paveldą, nes tai ištekliai, kurie ateityje gali užtikrinti tvarią Baltijos jūros regiono ekonomiką.
It is vital to protect natural coastal areas, the landscape and the cultural heritage, since these are the resources that can ensure the sustainable economic development of the Baltic Sea region in the future.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos trečiojo ramsčio projektų numatyta: „Remti kultūros ir gamtos paveldą".
One of the flagship projects under the third pillar of the strategy for the Baltic Sea Region seeks to preserve its cultural and natural heritage.
Noriu paklausti Komisijos, kokios pagrindinės interesų sritys nustatytos, siekiant išsaugoti ir atgaivinti kultūros ir gamtos paveldo elementus?
Can the Commission state what priorities have been determined with a view to preserving and reviving features of the cultural and natural heritage?
Kiek lėšų reikia ir kiek lėšų šiuo metu skirta šiam projektui įgyvendinti?
How much funding will be needed how much funding is currently available for the implementation of this project?
(2012 m. vasario 10 d.)
(10 February 2012)
Komisija remia veiklą, kuria plėtojama turizmo įmonių (MVĮ) veikla ir su kultūros bei gamtos paveldu susijusi sinergija, ir skatina tarptautinę sinergiją, kad užtikrintų didesnį kokybiško ir darnaus turizmo populiarinimą.
The Commission stimulates actions to support tourism business (SMEs) and synergies linked to the cultural and natural heritage and stimulates transnational synergies to ensure a better promotion of high profile and sustainable tourism.
Be to, Komisija įgyvendina Europos metinę kultūros programą, be kita ko, nominuodama Europos kultūros sostines, ir yra sukūrusi Europos paveldo ženklą, viešinamą įvairia veikla (pavyzdžiui, rengiant Europos paveldo dienas ar teikiant Europos Sąjungos kultūros paveldo apdovanojimą).
Moreover, through the European Capitals for Culture it implements a European annual cultural programme and it creates a European heritage label through specific actions (e.g. European Heritage Days, the European Union Prize for Cultural Heritages).
Visos Baltijos jūros šalys dalyvauja pavyzdiniame projekte „Remti kultūros ir gamtos paveldą“.
All Baltic Sea Region countries are involved in the Flagship project: ‘Promote the cultural and natural heritage’.
Pagrindinis iniciatyvos koordinatorius – Lenkijos Pamario vaivadijos maršalkos tarnyba.
The Marshal's Office of Pomorskie Voivodeship is the lead partner.
Pavyzdinio projekto biudžetas, kurio dydis šiuo metu yra 56 000 EUR, finansuojamas pagal Pietų Baltijos tarpvalstybinę programą.
The budget of the Flagship project is currently EUR 56 000 which is funded through the South Baltic cross-border programme.
2012–2013 m. reikės maždaug 60 000 EUR papildomo finansavimo.
Additional funding of around EUR 60 000 is required for the years 2012-2013.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012117/2011
Question for written answer E-012117/2011
Tema: Kaimo ir pakrančių turizmas Baltijos jūros regione
Subject: Rural and coastal tourism in the Baltic Sea region
Baltijos jūros regionas turi didžiulį gamtinį turizmo potencialą: pajūrio gamtinį kompleksą, vidaus vandens telkinių ir miškų.
The Baltic Sea region has enormous potential for ‘green’ tourism — a natural coastline, inland lakes and forests.
Šiam regionui dėl geografinių sąlygų ir urbanizacijos būdinga gerai išsaugota ir autentiška aplinka, ypač kaimo vietovėse.
An authentic, well-protected environment is typical of this region because of its geographical situation and urbanisation, especially in rural areas.
Tai sudaro dideles kaimo ir ekologinio turizmo regione plėtros galimybes išsaugant tradicinius verslus ir gyvenseną.
It offers great opportunities for regional development as regards rural and environmental tourism while preserving its traditional occupations and ways of life.
Baltijos jūros regionui svarbią reikšmę turi kaimo ir pakrančių turizmas – tai skatina integruotą ir tvaresnį turizmo sektoriaus vystymąsi, padeda realizuoti visą jo potencialą.
Rural and coastal tourism plays an important role in the Baltic Sea region: it promotes the development of an integrated, more sustainable tourism and helps it to achieve its full potential.
Baltijos jūros regiono strategijos trečiojo ramsčio viename iš pagrindinių projektų numatyta: „Pritraukti turistus į kaimo, ypač pakrančių, vietoves".
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy is to attract tourists to rural areas, especially coastal ones.
Noriu paklausti Komisijos, kokiomis priemonėmis ketinama remti jungtinius kaimo ir pakrančių turizmo paketus?
Can the Commission say what measures it will take to support the joint action package concerning rural and coastal tourism?
Kokios pažangos pasiekta kuriant turizmo tinklą?
What progress has been made in developing a tourism network?
Ar šiame projekte numatyta daugiau dėmesio skirti ekologinio turizmo plėtrai?
In this project, are there any plans to place greater emphasis on the development of ecotourism?
Kokios šalys dalyvauja įgyvendinant šį projektą?
Which countries are participating in the implementation of this project?
Siekdama sustiprinti Baltijos jūros regiono strategijos trečiąjį ramstį ir vadovaudamasi neseniai paskelbtu komunikatu COM(2010) 352 galutinis. , Komisija rengia tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategijos veiksmų planą.
In support of the third pillar of the Baltic Sea Strategy and in the context of its recent communication COM(2010)352 final. , the Commission is preparing a roadmap for a strategy on sustainable coastal and marine tourism.
Be to, Europos žuvininkystės fondas prie tvaraus žvejybos plotų vystymo prisideda įvairiais veiksmais (pvz., įvairesne ekonomine su ekologiniu turizmu susijusia veikla).
Moreover, the European Fisheries Fund contributes to the sustainable development of fisheries areas through various actions (e.g. diversification of economic activities towards eco-tourism).
Projektui vadovauja Pietvakarių Suomijos regiono taryba bendradarbiaudama su „Turku Touring“ (regiono turizmo organizacija) ir jį įgyvendina kartu su dalyviais iš visų Baltijos jūros regiono šalių.
It is led by the Regional Council of Southwest Finland in cooperation with Turku Touring (the region’s organisation for tourism) and implemented together with participants from all Baltic Sea Region countries.
Šiuo metu su darbuotojais ir kelionėmis susijusias sąnaudas finansuoja Pietų Suomija.
Currently, funding comes from Southern Finland, to cover staff and travelling costs.
Kitai veiklai (pvz., seminarams ir praktiniams užsiėmimams) papildomų lėšų (20 000 EUR) skirta pagal Suomijos „Sanglaudos ir konkurencingumo programą“.
For further actions (ie. seminars, workshops) extra funds (EUR 20 000) were allocated by the Finnish ‘Cohesion and Competitiveness programme’.
Kitos išlaidos yra dengiamos iš pagrindinių partnerių fondų.
Further funding is covered by lead partners' own funds.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012118/2011
Question for written answer E-012118/2011
Tema: Tvarus turizmas Baltijos jūros regione
Subject: Sustainable tourism in the Baltic Sea region
Baltijos jūros regionų vietos ekonomikose tvariam turizmui turėtų tekti svarbus vaidmuo, kadangi turizmo sektorius svariai prisideda prie BVP kūrimo vietos, regionų, nacionaliniu ir visos ES lygmenimis, skatina užimtumą.
Sustainable tourism should play an important role in the local economies of the Baltic Sea regions, as this sector makes a significant contribution to local, regional, national and European GDP, in addition to job creation.
Valstybės turėtų teikti pirmenybę šiai ūkio šakai.
Governments should therefore give priority to this sector.
Labai svarbus turizmo vaidmuo skatinant regionų vystymąsi ir teritorinę sanglaudą.
Tourism plays a very important role in promoting regional development and territorial cohesion.
Baltijos jūros regione esančių miestų patrauklumas suteikia unikalią tvaraus turizmo galimybę.
The appeal of towns and cities in the Baltic Sea region provides a unique opportunity to develop sustainable tourism.
Viename iš pagrindinių Baltijos jūros regiono strategijos trečiojo ramsčio projektų numatyta: „Parengti tvaraus turizmo strategijas".
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy includes the development of strategies for sustainable tourism.
Ar Komisija galėtų pateikti informaciją, kokie bandomieji projektai pradėti įgyvendinti?
Can the Commission provide any information on the pilot projects which have begun to be implemented?
Kaip numatoma skatinti šio makroregiono konkurencingumą, ilgalaikį ir kokybišką vystymąsi?
How does it plan to encourage the competitive, high-quality development of this macro-region in the long-term?
Kokios pagrindinės kryptys nustatytos plėtojant patrauklų ir savitą turizmą Baltijos jūros regione?
What are the main guidelines that have been established with a view to developing an attractive, specific form of tourism in the Baltic Sea area?
Kurie Baltijos jūros regiono partneriai dalyvauja šiame projekte?
Which partners in the Baltic Sea region are involved in this project?
(2012 m. vasario 13 d.)
(13 February 2012)
Bandomieji projektai dar nepradėti įgyvendinti.
The implementation of pilot projects has not yet started.
Tikimasi, kad projektai bus pradėti 2012 m., kai tik bus baigtas lankytojų lūkesčių tyrimas.
They are expected to get underway in 2012, once the visitor expectations analysis is completed.
Siekdama paskatinti turizmo vystymąsi Baltijos jūros regione, Komisija ėmėsi keletos veiksmų ir įdiegė specialias su patikima įmonių aplinkosaugos vadyba susijusias priemones (pvz., ES ekologinis ženklas ir EMAS Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema. ).
The Commission has taken a number of steps to encourage tourism development in the Baltic Sea Region, including the introduction of specific tools for the sound environmental management of businesses (i.e. EU Eco-label and EMAS The Community eco management and audit scheme. ).
Be to, Europos ženklu „Qualité Tourisme“ siekiama, kad vartotojai labiau pasitikėtų turizmo produktais.
In addition, the European ‘Qualité Tourisme’ brand aims to increase customer confidence in tourism products.
Europos premija apdovanojamos tvaraus ir atsakingo turizmo įmonės ir lankytinos vietos.
The European prize for businesses and destinations rewards sustainable and responsible tourism.
Bendradarbiaudama su NECSTouR ir EDEN tinklais, Komisija kuria tvaraus ir konkurencingo lankytinų vietų valdymo rodiklius.
In cooperation with the NECSTouR and EDEN networks, the Commission is developing indicators for a sustainable and competitive management of destinations.
Be to, Komisija skatina veikti atsakingo gamtinių išteklių valdymo, klimato kaitos pavojų nustatymo, alternatyvių turizmo paslaugų plėtros srityse ir keistis gerąja patirtimi.
Moreover, the Commission promotes actions in the field of responsible management of natural resources, identification of climate change risks, developing alternative tourism services and facilitates the exchange of best practice.
Šiuo projektu nesiekiama nustatyti patrauklaus ir savito turizmo plėtojimo krypčių.
Drafting guidelines to develop an attractive, specific form of tourism is not an objective of the project.
Tačiau veiksmų pobūdis atitinka bendrą tikslą – Baltijos jūros regioną paversti lankomiausia turistine vieta pasaulyje Europos Komisijos komunikatas COM(2010) 352. .
However, the approach of the actions is in line with the overall aim of making the Baltic Sea Region the world’s number one tourist destination European Commission Communication COM(2010) 352. .
Šiame projekte dalyvauja partneriai iš visų Baltijos jūros regiono valstybių.
Partners from all Baltic Sea countries are involved in the project.
Laikantis pasidalijamojo valdymo principo, nacionalinės valdžios institucijos yra atsakingos už projekto pasirinkimą ir įgyvendinimą.
In line with the shared management principle, the national authorities are responsible for project selection and implementation.
Daugiau informacijos gerbiamas Parlamento narys gali gauti tiesiogiai susisiekęs su kompetentingomis institucijomis http://www.baltic-sea-strategy-tourism.eu/cms2/BSST_prod/BSST/en/fs/Flagship_Project_12.10_-_Sustainable_tourism/index.jsp, pagrindinio projekto vadovo e. paštas baltic21@uni-greifswald.de. .
For further information, the Honourable Member is invited to contact directly the competent authorities http://www.baltic-sea-strategy-tourism.eu/cms2/BSST_prod/BSST/en/fs/Flagship_Project_12.10_-_Sustainable_tourism/index.jsp, flagship project leader email baltic21@uni-greifswald.de .
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012119/2011
Question for written answer E-012119/2011
Tema: Migruojančių rūšių žuvų migracija
Subject: Migrant fish species
Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio antrojoje prioritetinėje srityje numatyta: „Išsaugoti natūralias gamtines zonas ir biologinę įvairovę, įskaitant žvejybos išteklius“.
The second priority area of the first pillar of the EU strategy for the Baltic Sea region concerns the conservation of wildlife areas and biological diversity, including fish stocks.
Būtina pagerinti žuvų migracijos ir neršimo sąlygas, kad padidėtų šių žuvų (pirmiausia lašišų ir ungurių) ištekliai Baltijos jūroje ir vidaus vandenyse.
It is essential to improve conditions for migration and breeding in order to increase fish stocks (in particular salmon and eel) in the Baltic Sea and internal waters.
Baltijos lašišos ir unguriai laikomi vertingomis praeivėmis žuvimis ir yra svarbus verslo objektas visose Baltijos jūrą supančiose valstybėse.
Baltic salmon and eel, which are considered to be valuable migrant fish species, are traded in large quantities in all Baltic countries.
Šių migruojančių rūšių žuvų populiacijos būklė ypač sudėtinga.
The situation regarding migrant fish populations is particularly complex.
Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos duomenimis, ungurių populiacija yra beveik žemiau biologiškai saugaus lygio, o lašišų populiacijos pasipildymas gerokai sumažėjo.
According to the International Council for the Exploration of the Sea, the eel population is starting to dip below biological safety limits, while the regeneration of salmon stocks has slowed considerably.
Natūralių žuvų migracijos sąlygų gerinimas yra vienas iš būdų, kuris padėtų atkurti natūralias žuvų populiacijas ar jas pagausinti.
Improved natural conditions for migration would be one way of regenerating or building up fish populations naturally.
Noriu paklausti Komisijos, kokios priemonės šiuo metu nustatytos ir taikomos, siekiant sudaryti palankias sąlygas migruojančių rūšių žuvų migracijai ir dauginimuisi?
What measures are currently being adopted and implemented to improve migration and breeding conditions for migrant fish species?
M. Damanaki atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Ms Damanaki on behalf of the Commission
Valstybės narės galėtų svarstyti labai įvairias priemones, įskaitant žvejybos veiklos sumažinimą, upių pralaidumo ir upių buveinių gerinimą.
Member States could consider a range of measures including reducing fishing activity, making rivers passable and improving riverine habitats.
Iki 2012 m. birželio mėn. valstybės narės privalo pateikti ataskaitą Komisijai apie atkuriant rūšies išteklius pasiektą pažangą.
Member States must report to the Commission by end of June 2012 on the progress achieved to ensure the recovery of the species.
Iki 2013 m. pabaigos Komisija Parlamentui ir Tarybai pateiks ataskaitą, kuria remdamasi ji prireikus taip pat galės pasiūlyti papildomas priemones.
By end of 2013 the Commission will report to the Council and Parliament and based on this may propose additional measures if necessary.
Neseniai Komisija pasiūlė daugiametį Baltijos jūros lašišos išteklių valdymo planą.
The Commission recently proposed a multi-annual management plan for Baltic salmon.
Jame nustatyti laukinių lašišų upėse tiksliniai rodikliai, išreikšti kaip galimo rituolių prieaugio upėje procentinė dalis.
It gives targets for wild salmon in rivers, as a percentage of the potential smolt production capacity of the river.
Tarp numatytų veiksmų – lašišų žvejybos jūroje ir upėse ribojimas ir upėms pritaikytų techninių apsaugos priemonių įvedimas.
The actions foreseen involve limiting salmon harvesting both at sea and in rivers, and introducing river-specific technical conservation measures.
Konkretų apsaugos priemonių pobūdį nustatys valstybės narės, tačiau jomis veikiausiai bus siekiama gerinti lašišų veisimo ir migravimo sąlygas.
While the precise nature of the conservation measures will be determined by Member States, they are likely to include improving breeding and migration conditions for salmon.
ES Baltijos jūros regiono strategija įgyvendinama koordinuojant su HELCOM.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region is implemented in coordination with Helcom.
Komisija finansavo neseniai pasirašytą HELCOM SALAR projektą Su leidinyje „Baltic Sea Environment Proceedings“, Nr. 126A, paskelbtu HELCOM atliktu Atlanto lašišos ( Salmo salar ) ir paprastojo šlakio ( Salmo trutta ) populiacijų ir buveinių Baltijos jūros intakuose vertinimu galima susipažinti šiuo adresu http://www.helcom.fi/ .
The Commission funded the recently concluded Helcom SALAR project Baltic Sea Environment Proceedings No 126A — Helcom assessment of salmon (Salmo salar) and sea trout (Salmo trutta) populations and habitats in rivers flowing to the Baltic Sea available at http://www.helcom.fi/ .
Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje (2008/56/EB) valstybės narės įpareigojamos iki 2020 m. savo vandenyse Baltijos jūroje pasiekti gerą aplinkos būklę.
The Marine Strategy Framework Directive (2008/56/EC) requires Member States to achieve good environmental status for their marine waters in the Baltic Sea by 2020.
Tai, be kita ko, reiškia biologinės įvairovės ir komercinių žuvų išteklių apsaugą, taršos ir kitokio neigiamo poveikio mažinimą, nes visa tai gali padėti atkurti nurodytųjų rūšių išteklius.
This includes protection of biodiversity and commercial fish, and reductions in pollution and other pressures, all of which may support the recovery of the two fish species mentioned above.
Klausimas, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-012120/2011
Question for written answer E-012120/2011
Tema: Tarša iš laivų
Subject: Pollution from ships
Baltijos jūros regiono strategijos pirmojo ramsčio antroje prioritetinėje srityje numatyta: „Išsaugoti natūralias gamtines zonas ir biologinę įvairovę, įskaitant žvejybos išteklius“.
The second priority area of the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region involves the preservation of the natural environment and of biodiversity, including fish stocks.
Tarša iš laivų – viena aktualiausių jūros aplinkos apsaugos problemų.
Pollution from ships is one of the most pressing problems when it comes to protecting the marine environment.
Augantis Baltijos jūros panaudojimas laivybai, naftai gabenti ir su tuo susiję taršos pavojai, maisto medžiagų ir toksinių chemikalų išmetimas ir kita lėmė pavojingą Baltijos jūros ekosistemų būklę.
Shipping is on the increase in the Baltic, and the risks involved in oil transport and the resulting pollution, as well as the dumping of food and toxic chemicals, all pose a threat to the ecosystem in the Baltic Sea.
Prognozuojama, kad 2015 metais naftos gabenimas Baltijos jūra išaugs 40 %.
Oil shipping in the Baltic is expected to increase by 40 % by 2015.
Intensyvėjant laivybai, daugėja neteisėtai iš laivų išpilamų teršalų, kurių susidaro jų eksploatacijos metu, avarinių naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išsiliejimo atvejų.
The increase in shipping is leading to an increase in unauthorised pollutants being discharged by ships, either as part of the operational process or as a result of the emergency dumping of hydrocarbons and other toxins.
Atliekant stebėjimą lėktuvais, per metus nustatoma apie 400 tokių neteisėtų naftos išpylimo iš laivų atvejų.
Monitoring from the air has shown that every year there are around 400 illegal discharges of hydrocarbons from ships.
Taip pat dėl laivybos į Baltijos jūrą patenka apie 5 % viso į Baltijos ekosistemą patenkančio atmosferinio azoto, ir tai didina jūros eutrofikacijos problemą.
Shipping in the Baltic therefore accounts for around 5 % of the total amount of atmospheric nitrogen discharged into the Baltic’s ecosystem, exacerbating the problem of marine eutrophication.
Noriu paklausti Komisijos, kokiomis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad taršos iš jūrinių platformų ir kitų įrenginių Baltijos jūroje poveikis aplinkai būtų minimalus?
What steps are planned with a view to mitigating the environmental effects of pollution from platforms and other installations in the Baltic Sea?
Koks šiuo metu nustatytas kontrolės ir prevencijos mechanizmas, kuris leistų reguliariai tikrinti potencialius laivus teršėjus pačioje jūroje?
What existing prevention and monitoring mechanism would make it possible for regular checks to be made on ships that might cause pollution in the Baltic Sea?
Komisijos nario J. Potočniko atsakymas Komisijos vardu
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
(2012 m. vasario 28 d.)
(28 February 2012)
Siekdama spręsti platformų taršos klausimą, HELCOM Helsinkio komisija, Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija nusprendė, kad nuo 2010 m. sausio mėn. visi operatoriai privalo užtikrinti, kad Baltijos jūroje esančios platformos visiškai nebeterš aplinkos.
With regard to pollution from platforms, Helcom Helsinki Commission, Baltic Marine Environment Protection Commission. has decided that, as of January 2010, all operators are required to apply the ‘zero-discharge’ principle for the offshore platforms in the Baltic Sea.
Be kita ko, grupė sieks gerinti HELCOM automatinės identifikavimo sistemos (AIS) duomenų naudojimą ir prieigą prie jų.
Activities include improving the use and access to Helcom Automatic Identification System (AIS) data.
HELCOM susitariančiosios šalys susitarė vykdyti reguliarų stebėjimą už savo pakrantės zonos ribų ir atskirai ar bendradarbiaudamos plėtoti ir taikyti stebėjimo veiklą Baltijos jūros teritorijoje, siekiant aptikti ir stebėti į jūrą išleidžiamą naftą ir kitas medžiagas.
Helcom Contracting Parties agreed to conduct regular surveillance outside their coastlines and to develop and apply, individually or in cooperation, surveillance activities covering the Baltic Sea area in order to spot and monitor oil and other substances released into the sea.
Šiuo metu HELCOM siekia geriau panaudoti palydovinį stebėjimą neteisėtos taršos atvejams nustatyti ir imasi AIS pagrįstos aptikimo sistemos tobulinimo veiksmų.
Helcom is currently working to better utilize satellite surveillance to detect illegal discharges and to improving the detection system based on the AIS.
Nuo 2007 m. susitariančiosios šalys suaktyvino palydovinį stebėjimą Baltijos jūroje – tai lėmė Europos jūrų saugos agentūros teikiama palydovinio stebėjimo paslauga.
Contracting Parties' use of satellite surveillance in the Baltic Sea has been intensified since 2007 due to the satellite surveillance service provided by the European Maritime Safety Agency.