natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pažymi, kad vyksta tvarių mokslo ir technologinių inovacijų poslinkis iš Europos į kitas pasaulio vietas, dėl kurio ES gali prarasti lyderės pozicijas šioje srityje ir tapti šių technologijų ir su jomis susijusių galutinių produktų importuotoja; todėl pripažįsta Europos pridėtinės vertės svarbą plėtojant ir vietoje gaminant technologijas ir produktus, visų pirma, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiais ištekliais;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
pabrėžia, kad Kinija pirmauja pasaulyje vėjo jėgainių parkų įrengimo srityje, kad Kinijos ir Indijos vėjo turbinų gamintojai priklauso pirmaujančių gamintojų dešimtukui ir kad Kinija ir Taivanas šiuo metu yra didžiausi fotovoltinių plokščių, parduodamų tarptautinėje rinkoje, gamintojai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant skatinti ES ekologiškai veiksmingą vystymąsi ir šių technologijų gamybą bei kitų naujų inovacinių technologijų plėtrą, kuri būtina siekiant ambicingų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslų;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
ragina ES ir toliau aktyviai imtis vaidmens tarptautinėse derybose, siekiant galutinai sudaryti plataus užmojo, išsamų ir teisiškai privalomą susitarimą; atkreipia dėmesį į ES vaidmens demonstruojant savo įsitikinimus ir veikiant kaip pavyzdys, svarbą, siekiant pademonstruoti mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos privalumus ir gyvybingumą; pritaria Durbano konferencijos išvadoms, kuriose buvo sutarta dėl tikslaus tarptautinio susitarimo po 2012 m. projekto parengimo grafiko bei pritarta tam, kad stambūs teršėjai (ties išsivysčiusiose, tiek ir besivystančiose ekonomikose) privalėtų patvirtinti ambicingus ir pakankamus tikslus, skirtus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui sumažinti;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
pabrėžia, kad ES ir toliau turi konstruktyviai veikti pasaulio klimato derybose ir kad reikia, vadovaujant EIVT, plėtoti Europos diplomatiją klimato klausimais;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
pažymi, kad pagrindinis iššūkis siekiant tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, yra užtikrinti klimato kaitos politikos integravimą į visas svarbias politikos sritis, susijusias su energetika, transportu, žemės ūkiu, švietimu, inovacijomis ir kt.;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
pabrėžia, kad pasauliniu ir Europos mastu delsiant imtis klimato apsaugos priemonių dėl įstrigusių investicijų į su dideliu anglies dioksido išmetimu susijusį kapitalą ir lėtesnės technologijų plėtros ne tik didės 2050 m. tikslo pasiekimo išlaidos, bet ES taip pat neteks naujoviško vadovaujamo vaidmens mokslinių tyrimų, darbo vietų kūrimo ir ekologiškesnės tvarios ekonomikos gairių rengimo srityje;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
primena, kad kaupiamasis išmetamųjų teršalų kiekis turi lemiamą reikšmę klimato sistemai; pažymi, kad net siekdama 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 proc., 2030 m. – 55 proc., 2040 m. – 75 proc. ir 2050 m. – 90 proc., ES vis dar būtų atsakinga už maždaug dvigubą vienam Europos Sąjungos gyventojui tenkančią viso 2 °C tikslą atitinkančią numatyto išmetamo anglies dioksido dalį, taip pat primena, kad delsiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį labai didėja kaupiamoji išmetamų teršalų dalis;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
primena, kad užtikrinant, jog temperatūra pasaulyje vidutiniškai nepadidėtų daugiau kaip 2 °C, neužtikrinama, kad bus išvengta didelio neigiamo poveikio klimatui;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
The Emissions Trading System
pripažįsta, kad ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema yra pagrindinė, bet ne vienintelė priemonė pramoniniams išmetamiesiems teršalams mažinti ir investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas skatinti; atkreipia dėmesį, kad būtina toliau tobulinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; ragina Komisiją ir valstybes nares ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą papildyti technologija ir inovacijomis grindžiamu metodu, siekiant gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
atkreipia dėmesį, kad ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema veikia taip kaip buvo numatyta, o žemesnė anglies dioksido kaina yra sumažėjusio ekonomikos aktyvumo bei turimų leidimų kiekio, kuris smarkiai viršija paklausą, rezultatas; išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad trūksta paskatų investicijoms į mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančias technologijas bei energijos suvartojimo efektyvumo didinimą, kas ES sukelia sunkumų konkuruojant su kitais pramoniniais konkurentais; pripažįsta, kad remiantis ataskaitomis nepanašu, jog nesant žymiai intensyvesnio augimo arba atlikus apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos korekcijas, anglies dvideginio kaina gali augti;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
pripažįsta, kad esant dabartinei anglies dioksido kainai nebus skatinamos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, todėl šios kainos vaidmuo mažinant išmetamųjų teršalų kiekį bus labai ribotas ir kartu bus rizikuojama įtvirtinti, kad ateinančiais dešimtmečiais ES naudotų daug anglies dioksido išskiriančios infrastruktūros rūšis;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
pabrėžia, kad klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politika negali remtis vien tik rinkos pagrindu veikiančiais mechanizmais;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
pripažįsta, kad apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema kelia nenumatytų problemų ir kad taršos leidimų pertekliaus kaupimas daugeliui metų nuslopins paskatas investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas skatinti; pažymi, kad tai kelia pavojų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, kuri yra pagrindinė ES priemonė, skirta išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti tokiu būdu, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos konkuruojančioms technologijoms, įmonėms būtų palikta teisė pačioms pasirinkti taršos mažinimo strategiją ir būtų numatomos konkrečios kovos su anglies dioksido nutekėjimu priemonės, efektyvumui.
Recognises that the ETS is experiencing problems not originally anticipated, and that the accumulating surplus of allowances will depress the incentive to promote low carbon investments for many years to come; notes that this endangers the effectiveness of the ETS as the EU's principal mechanism to reduce emissions in a manner that creates a level playing field for competing technologies, gives companies flexibility to develop their own mitigation strategy, and provides for specific measures to combat carbon leakage.
Ragina Komisiją imtis priemonių, kuriomis būtų šalinami apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos trūkumai ir sudaromos sąlygos šiai sistemai veikti taip, kaip buvo numatyta iš pradžių.
Calls on the Commission to adopt measures to correct the failings of the ETS and to allow it to function as originally envisaged.
Gali būti imamasi šių priemonių:
These measures may include:
kaip galima greičiau pasiūlyti teisės aktus, kuriais remiantis kasmečio tolygaus 1,74 proc. mažinimo reikalavimas būtų kuo anksčiau pakeistas tokia verte, kurios pakaktų tam, kad būtų laikomasi su tikslu iki 2050 m. sumažinti anglies dioksido kiekį susijusių reikalavimų;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
parengti ir paskelbti aukcione parduodamų leidimų pradinės kainos nustatymo naudos įvertinimą;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
imtis priemonių siekiant padidinti svarbios informacijos įvestį ir ATLPS registro skaidrumą, siekiant suteikti galimybę veiksmingiau stebėti ir vertinti susijusią veiklą;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
toliau gerinti kompensacinių mechanizmų taikymą, pvz., ribojant galimybę naudotis kompensacijomis, kuriomis subsidijuojami Europos Sąjungos pramonės konkurentai, t. y. hidrofluorangliavandenilių (HFC) srityje;
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
tačiau, užtikrinti, kad, remiantis sprendimu dėl santykinių taršos rodiklių (Komisijos sprendimas 2011/278/ES), nė viena iš šių priemonių nebūtų sumažintas sektoriams, kuriuose didesnė anglies dioksido nutekėjimo tikimybė, išduodamų taršos leidimų kiekis;
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
pažymi, kad šios priemonės padidins valstybių narių iš aukciono gaunamas pajamas, primena vyriausybėms, kad tokių lėšų, kurios gali būti skiriamos su klimatu susijusiems tikslams įgyvendinti, santykis neribojamas, ir rekomenduoja, kad atitinkamos lėšos būtų naudojamos investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijų pramonę skatinti arba siekiant skatinti kitas darbo vietų kūrimo priemones, pvz., darbo jėgos apmokestinimo mažinimą;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
ragina Europos Komisiją iki 2013 m. pabaigos pateikti pasiūlymus dėl tų energiją intensyviai naudojančių sektorių, kurie susiduria tik su minimalia užsienio konkurencijos grėsme, išplėtimo reikalavimo, kad jų taršos leidimai būtų įsigyjami per aukcioną;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
pripažįsta, kad norint pasiekti Mažo anglies dioksido kiekio technologijų planą reikia koreguoti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl pastangų pasidalijimo (Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
Anglies dioksido nutekėjimas
Carbon leakage
ragina Komisiją paskelbti ES realaus indėlio nuo 1990 m. mažinant pasaulinį išmetamo anglies dioksido kiekį duomenis, atsižvelgiant į šiuo metu kitur pagamintų produktų suvartojimą Europos Sąjungoje;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
reikalauja, kad perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos turėtų būti paremtas pagrįstu ir įvertintu reguliavimo metodu; patvirtina, kad administraciniu ir finansiniu požiūriu sunkus aplinkosaugos reikalavimų laikymasis daro didelį poveikį energiją intensyviai naudojančių sektorių užimtumui ir našumui, didina anglies dioksido nutekėjimo riziką, ir taip stumia įmones ir, žinoma, darbo vietas iš Europos Sąjungos;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
sutinka su Europos Komisijos analize, kad norint taikyti pasienio koreguojamąsias priemones arba priemones, kuriomis siekiama įtraukti importą į ATLPS sistemą šiuos dalykus reikėtų derinti su 100 proc. leidimų atitinkamiems sektoriams pardavimu aukcione, ir ragina Komisiją atlikti sektorių, kuriuose nemokamai suteiktais taršos leidimais anglies dioksido nutekėjimas nesustabdomas, tyrimą;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
ragina Europos Komisiją kuo skubiau konsultuoti valstybes nares siekiant priimti kokias nors priemones, kuriomis būtų siekiama kompensuoti pramonės šakų, kurioms, kaip įrodyta, kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl netiesioginių išlaidų, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu, išlaidas, kaip nustatyta direktyvoje;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
ragina Europos Komisiją nagrinėti, kodėl vertinant anglies dioksido nutekėjimą, susijusį su pietryčių Europos elektros rinka, neatsižvelgta į geografinius kriterijus;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
palankiai vertina plane pateiktą išvadą, kad elektros energijos sektoriuje išmetamas CO2 kiekis iki 2050 m. turėtų būti sumažintas beveik iki nulio (t. y. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 93–99 proc.); pripažįsta, kad žvelgiant iš ES pramonės perspektyvos pirmieji mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų technologijų naudotojai įgyja konkurencinį pranašumą šiandienos ir rytojaus mažo anglies dioksido kiekio technologijų pasaulyje; pažymi, kad todėl išmetamas teršalų kiekis turėtų būti sumažinamas taip, kad nebūtų daroma žala ES konkurencingumui ir kad būtų panaikinama anglies dioksido nutekėjimo rizika, ypač sektoriuose, kuriuose suvartojama daug energijos;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;
primena atliktus vertinimus, kurie rodo, kad šiuo metu atrodo, kad nepavyks 20 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti energijos sunaudojimą palyginti su 2020 m. prognozėmis; ragina skubiai imtis veiksmų, būti ambicingesniems ir prisiimti didesnius politinius įsipareigojimus siekiant įgyvendinti 2020 m. tikslus ir planuoti veiksmus po 2020 m., taigi pritraukti atitinkamas investicijas; pritaria Komisijos plano išvadai, kad efektyvaus energijos vartojimo politika yra labai svarbi siekiant toliau mažinti išmetamą anglies junginių kiekį; todėl mano, kad nereikia apsvarstyti ir galimybę nustatyti privalomus tikslus; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis skatinamas darbo vietų kūrimas, energijos taupymas, labiau užtikrintas energijos tiekimas ir didesnis konkurencingumas; todėl palankiai vertina pasiūlyme dėl energijos vartojimo efektyvumo direktyvos nustatytus energijos vartojimo efektyvumo didinimo visuose sektoriuose, visų pirma pastatuose, renovuojant esamus pastatus, ypatingą dėmesį skiriant viešųjų pastatų renovacijos tikslui, prioritetus; ragina padidinti išteklius ir imtis naujų Europos ir nacionalinio lygmens finansavimo šaltinių sutelkimo priemonių, įskaitant naujas finansines priemones; pabrėžia privačių investicijų svarbą siekiant įveikti dabartinius viešojo sektoriaus biudžeto suvaržymus;
Recalls the existing assessments which indicate that improving energy efficiency and reducing energy use by 20 % compared to 2020 projections is not currently on track; calls for rapid action, greater ambition and stronger political commitment in terms of achieving the 2020 targets and looking beyond 2020, thus attracting appropriate investment; endorses the conclusion in the Commission's roadmap that energy efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; considers, therefore, that binding targets should not be excluded; stresses that energy efficiency measures lead to job creation, economic savings, and increased security of supply and competitiveness; welcomes in this regard the priorities set by the proposed Energy Efficiency Directive for increasing energy efficiency in all sectors, and particularly in buildings through the renovation of existing building stock, focusing on a target for the renovation of public buildings; calls for an increase in resources and measures to mobilise new sources of funding at European and national level, including through new financing instruments; highlights the importance of private investment in order to overcome the current budgetary constraints in the public sector;
apgailestauja dėl to, kad trūksta priemonių nustatyti neigiamą poveikį mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energetikos ir išteklių veiksmingumo srityse, ir ragina skubiau įgyvendinti Ekologinio projektavimo direktyvoje (Direktyva 2009/125/EB) dėl griežto mažiausios gyvenimo trukmės išlaidų principo taikymo, arba kad įgyvendinimo priemonės būtų nustatytos remiantis dalyvių, kurie pasiekia geriausių rezultatų, lygiu, ir taip pat nustatyti neelektriniams gaminiams taikomus būtiniausius reikalavimus;
Deplores the lack of measures to capture the negative-cost greenhouse gas reduction potential in energy and resource efficiency, and calls for acceleration of the work under the Ecodesign Directive (2009/125/EC), for strict application of the least life-cycle cost principle or for implementing measures to be set at the level of the best performers, as well as for minimum requirements also to be set for non-electrical products;
ragina pagal Ekologinio projektavimo direktyvą į darbą įtraukti šildymo įrangą, katilus ir izoliacines medžiagas, kurios gali palengvinti energijos mažinimą ir išteklių naudojimą ir suteikti galimybes perdirbti daugiau medžiagų, išplėsti ir sukurti etikečių žymėjimo reikalavimus, vartotojams galinčius padėti priimti žinojimu pagrįstus sprendimus;
Calls for work under the Eco Design Directive to include heating equipment, boilers and insulating materials that can facilitate reductions in energy and resource use while enabling greater recycling, as well as for the extension and development of labelling requirements that can assist consumers in making informed decisions;
pabrėžia poreikį atnaujinti Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planą su privalomais tikslais, įskaitant įvairias tikras įvertintas priemones, taikytinas visoje energijos tiekimo grandinėje;
Stresses the need to update the Energy Efficiency Action Plan with binding targets including a full range of genuine, quantified measures across the energy supply chain;
mano, kad energijos naudojimo efektyvumas – veiksmingiausia priemonė, padėsianti pagerinti pramonės technologijų naujoves ir ekonominiu požiūriu veiksmingai sumažinti visą išleidžiamų teršalų kiekį skatinant daugiau darbo vietų kūrimą; todėl ragina Europos Komisiją remti valstybių narių pastangas skatinti efektyvų energijos naudojimą įgyvendinant pastovias ilgalaikes paskatų sistemas, kuriomis būtų skatinamos technologijos, kurios yra veiksmingiausias ekonominės naudos aspektas. tiki, jog norint įgyvendinti 2020 m. efektyvaus energijos naudojimo tikslą, reikėtų užtikrinti pakankamą Europos Sąjungos efektyvaus energijos naudojimo standartų derinimą;
Considers that energy efficiency is the most effective instrument for upgrading industrial technological innovation and contributing to overall emissions reduction in an economically efficient way while stimulating job growth; calls on the Commission, therefore, to support efforts made by Member States to promote energy efficiency by putting in place stable long-term incentives schemes to promote technologies which are most effective from a cost-benefit perspective; believes that in order to achieve the 2020 energy efficiency objective an adequate degree of harmonisation of European efficiency standards should be guaranteed;