natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pažymi, kad žemos palūkanų normos yra palankios investicijoms ir ekonomikos atsigavimui; žino apie intensyvaus valstybių skolinimosi padarinius palūkanų lygiui; labai apgailestauja, kad dėl to ES padidėjo palūkanų normų skirtumai; įspėja valstybes nares atkreipti dėmesį į savo biudžeto sprendimų poveikį rinkos palūkanų normoms; mano, kad patikimi viešieji finansai būtini norint užtikrinti saugias darbo vietas; pažymi, kad didindamos skolinimosi išlaidas vyriausybės kartu didina ir savo biudžetams tenkančią naštą;
Points out that low interest rates are conducive to investment and the recovery; is aware of the effects of a government's intense borrowing activities on interest levels; deeply deplores the fact that this has led to increased interest-rate spreads within the EU; warns Member States to take into account the effects of their budgetary decisions on market interest rates; is of the opinion that sound public finances are a prerequisite for secure jobs; points out that by driving up the cost of borrowing, governments also increase the burden on their own budgets;
atkreipia dėmesį į tai, kad anticiklinis SAP poveikis gali būti užtikrintas tik tokiu atveju, jei valstybės narės iš tikrųjų užtikrins biudžeto perteklių palankiu metu; atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina geriau įgyvendinti prevencinę SAP dalį; ragina pereiti nuo nuostatos „pirma išleisti, sumokėti vėliau“ prie nuostatos „taupyti galimiems būsimiems nenumatytiems atvejams“; pažymi, kad pagal SAP reikalaujama, jog valstybės narės vidutinės trukmės laikotarpiu subalansuotų biudžetą arba užtikrintų jo perteklių, taigi 3 proc. deficitas yra ne tikslas, o didžiausia leistina riba net ir pagal persvarstytą paktą;
Points out that the anti-cyclical effects of the SGP can only work if the Member States effectively achieve a budgetary surplus in good times; calls, in this connection, for the better implementation of the preventive arm or the SGP as well; calls for a shift from the ‘spend first, repay later’ attitude to a ‘save for a possible future emergency’ principle; recalls that the SGP requires the Member States to achieve a budget that is balanced or in surplus over the medium term, meaning that a deficit of 3% is not an aim, but the absolute limit allowed for, even under the revised Pact;
ragina vykdyti struktūrines reformas ir kartu įgyvendinti pagalbos paketus, siekiant užkirsti kelią būsimoms krizėms ir padidinti Europos įmonių konkurencingumą, užtikrinti didesnį augimą ir skatinti užimtumą;
Calls for structural reforms to be carried out in parallel to the unwinding of the aid packages in order to prevent future crises, increase the competitiveness of European businesses, achieve more growth and boost employment;
pabrėžia, kad, turint mintyje poreikį užtikrinti patikimus viešuosius finansus, visos valstybės narės turėtų ne vėliau kaip 2011 m. pradėti mažinti savo tvarumo atotrūkį;
Emphasises, in the context of the need to achieve sound public finances, that in 2011 at the latest all Member States should start to reduce their sustainability gap;
pripažįsta, kad fiskalinės paskatos ir nevaržomos savaiminės stabilizavimo priemonės buvo sėkmingos, ir siūlo Komisijai prašyti valstybių narių siekti subalansuoto biudžeto skiriant pirminį biudžeto perteklių skolai padengti, kai ekonomika tvariai atsigauna;
Acknowledges that fiscal stimulus and unfettered automatic stabilisers have proved to be successful and suggests that the Commission ask the Member States to strive towards a balanced budget by allocating primary budget surpluses to debt repayment once the economy is on the way to sustained recovery;
pažymi, kad itin svarbios priemonės, kuriomis skatinamas užimtumas ir ilgalaikės investicijos, skirtos potencialiam ekonomikos augimui didinti ir Europos ekonomikos konkurencingumui stiprinti;
Points to the special importance of measures to promote employment and long-term investments aimed at increasing the potential for economic growth and bolstering the competitiveness of the European economy;
pabrėžia, kad, turint mintyje dabartines demografines problemas, su kuriomis susiduria ES, kovos su krize priemonės neturėtų turėti ilgalaikių pasekmių viešiesiems finansams, už kurias turėtų mokėti dabartinė ir ateities kartos;
Emphasises that, in view of the current demographic challenges the EU is facing, anti-crisis measures should not have long-term effects on public finances, the cost of which would have to be met by present and future generations;
pritaria minčiai, kad Europos Sąjungoje būtina labiau koordinuoti ekonomikos politiką ir šis koordinavimas užtikrina papildomą sąveiką;
Supports the idea that greater coordination of economic policies within the European Union is a must and brings additional synergies;
pripažįsta, kad SAP nėra pakankama priemonė valstybių narių fiskalinei ir ekonominei politikai suderinti;
Acknowledges that the SGP is not a sufficient tool for harmonising the fiscal and economic policies of the Member States;
taigi pritaria tam, kad reikia peržiūrėti priemones, siekiant vėl užtikrinti ES valstybių ekonomikos konvergenciją;
Supports, therefore, a review of the mechanisms needed to bring the national economies within the EU back on a convergence track;
siūlo Komisijai nustatyti tinkamą bendradarbiavimo su TVF mechanizmą, kuris būtų taikomas tais ypatingais atvejais, kai valstybės narės gauna TVF paramą, skirtą mokėjimų balansui sureguliuoti;
Suggests that the Commission should draw up an appropriate mechanism for cooperation with the IMF in special cases where Member States receive balance-of-payments support from the latter;
pažymi, kad didelė infliacija negali būti atsakas į poreikį atlikti fiskalinį koregavimą, nes dėl to atsirastų didelių ekonominių sąnaudų ir kiltų pavojus tvariam ir visiems naudingam augimui;
Points out that high inflation is not an answer to the need for fiscal adjustment, because it would impose substantial economic costs and pose a threat to sustainable and inclusive growth;
kaip ir Komisija, pritaria minčiai, kad „sėkminga fiskalinė ekspansija nuosmukiui įveikti ir ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas nėra nesuderinami dalykai“, tačiau įspėja dėl pavojų, susijusių su per didele ir dirbtina plėtra, grindžiama didesnėmis išlaidomis, dėl kurių gali būti pakenkta politiniams tikslams;
Agrees with the Commission that ‘successful fiscal expansion to counter recession and longer-term fiscal sustainability are not incompatible’, but warns against the risks of excessive and artificial expansion based on higher public expenditure, which are liable to undermine the policy;
mano, kad viešųjų finansų valdymas, grindžiamas konkrečiais trumpojo laikotarpio sprendimais, užtikrins ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir būtent šiais trumpojo laikotarpio sprendimais, nustatant trumpojo laikotarpio sistemą, reikia spręsti valstybės skolos tvarumo klausimą;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
mano, kad įgyvendinant biudžeto politiką, visų pirma taikant perskirstymo priemones, turimos santaupos turi būti paverčiamos augimą skatinančiomis investicijomis, pvz., investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą, pramonės bazės modernizavimą, ekologiškesnės, pažangesnės ir konkurencingesnės ES ekonomikos kūrimą, taip pat į švietimo problemos sprendimą;
Takes the view that budgetary policy must, predominantly by means of reallocation, convert available savings into growth-boosting investment, such as investment in research and development, modernising the industrial base, developing a greener, smarter, innovative and more competitive EU economy and in rising to the challenge of education;
pabrėžia, kad didelė dalis valdžios sektoriaus ir socialinės apsaugos išlaidų gali būti produktyvios, jei jos skiriamos projektams, kurie turi teigiamo poveikio fizinio ir žmogiškojo kapitalo kaupimui ir naujovių skatinimui; pabrėžia būtinybę kontroliuoti skolos naštos didėjimą, siekiant užtikrinti, kad dėl didesnių išlaidų palūkanoms nebūtų sumažintos svarbiausios socialinės apsaugos išlaidos; pabrėžia, kad dėl vis mažesnių išteklių būtina didinti viešojo sektoriaus išlaidų kokybę;
Emphasises that a substantial proportion of public-sector and welfare spending can be productive expenditure if it is directed towards projects that have a beneficial impact on the accumulation of physical and human capital and on the promotion of innovation; underlines the need to control the increase in the debt burden in order to ensure that rising interest-rate costs do not squeeze out crucial welfare spending; stresses that ever more scarce resources make it essential to improve the quality of public-sector spending;
pabrėžia, kad socialinės apsaugos sistemos, kaip socialinių padarinių švelninimo priemonės, pasirodė itin veiksmingos krizės metu; pabrėžia, kad viešųjų finansų stabilumas yra išankstinė sąlyga, siekiant užtikrinti, kad taip būtų ir ateityje;
Emphasises that the role of social protection systems as ‘social safety nets’ has proven particularly effective in times of crisis; underlines that stable public finances are a precondition for ensuring that this is also the case in the future;
pažymi, kad ilgalaikis privalomojo pensijų kaupimo sistemų subalansuotumas priklauso ne tik nuo demografinių tendencijų, bet ir nuo dirbančiųjų produktyvumo (darančio poveikį potencialiam augimo dydžiui), realaus pensinio amžiaus ir BVP dalies, skiriamos minėtosioms sistemoms finansuoti; taip pat pabrėžia, kad viešųjų finansų konsolidavimas ir skolos bei deficito dydžio mažinimas yra svarbūs veiksniai siekiant užtikrinti tvarumą;
Points out that the long-term sustainability of statutory pension schemes depends not only on population trends, but also on the productivity of the active population (which affects the potential growth rate), the effective retirement age and the proportion of GDP allocated to the financing of such schemes; stresses, further, that consolidating public finances and reducing of debt and deficit levels are important factors for sustainability;
pažymi, kad dėl demografinių pokyčių, ypač visuomenės senėjimo, daugelyje valstybių narių reikia periodiškai reformuoti valstybinių pensijų sistemas, ypač jų kaupimo pagrindą, kad šios sistemos būtų finansiškai tvarios;
Notes that changing demographics, especially an ageing population, mean that state pension schemes in many Member States have to be reformed from time to time, especially as regards the contributive base, so as to keep them financially sustainable;
pažymi, kad skolos našta didėja, kai realiosios palūkanų normos didesnės už BVP prieaugį, o, rinkų požiūriu, rizika didesnė, kai didėja skolos našta;
Points out that the debt burden increases when real interest rates are higher than the GDP growth rate, and that markets assess risks as more serious when the debt burden increases;
mano, kad vyriausybei taikomos palūkanų normos atspindi tai, kaip rinkos vertina valstybės narės skolos tvarumą;
Takes the view that interest rates for government borrowing reflect how markets value the debt sustainability of a Member State;
pažymi, kad dėl augančio deficito brangsta skolinimasis, iš dalies ir dėl to, kad kai skolos našta didėja greičiau nei auga ekonomika ir galimybė grąžinti skolas, rinkos tai vertina kaip didesnę riziką;
Points out that rising deficits make borrowing more expensive, partly due to the fact that markets assess risks as more serious when the debt burden is increasing faster than economic growth and the ability to pay back loans;
pabrėžia, kad dabartinė finansų krizė labai aiškiai parodė tiesioginį finansų rinkos stabilumo ir viešųjų finansų tvarumo ryšį; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, reikia griežtesnių ir integruotų finansų rinkas reglamentuojančių priežiūros teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos griežtos vartotojų ir investuotojų apsaugos priemonės;
Stresses that the current financial crisis has emphasised in the clearest possible way the direct link between financial market stability and the sustainability of public finances; emphasises, in that context, the need for strengthened and integrated supervisory legislation on financial markets that include strong mechanisms for consumer and investor protection;
ragina Komisiją atlikti tyrimus, kurie leistų įvertinti valstybių narių skolos kokybę;
Asks the Commission to carry out studies to assess the quality of the Member States' debts;
pažymi, kad, norint užtikrinti valstybės narės viešųjų finansų patikimumą, reikia veiksmingo ir tikrai nepriklausomo statistinio valdymo ir tinkamos Komisijos vykdomos priežiūros;
Notes that if Member State public finances are to be credible, effective and genuinely independent statistical governance and proper Commission oversight are required;
visų pirma siūlo Komisijai įvertinti biudžeto išlaidų, kurias valstybės narės skyrė siekdamos atgaivinti savo ekonomiką, poveikį gamybai, valdžios sektoriaus sąskaitoms ir užimtumo skatinimui bei apsaugai tiek trumpalaikiu, tiek ilgalaikiu požiūriu;
Suggests, in particular, that the Commission assess the effects of the fiscal spending deployed by the Member States in order to kick-start their economies, in terms of its impact on production, on government accounts and in stimulating and protecting employment, both in the short and long term;
pažymi, kad SAP tebėra drausmės pamatas, siekiant ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, o valstybės narės turėtų kaupti savo viešųjų finansų perteklių palankiu metu ir numatyti deficitą tik nepalankiu metu;
Notes that the SGP still forms the backbone of discipline required to achieve the long-term sustainability of public finances and that the Member States should run surpluses on their public finances in ‘good times’ and deficits only in ‘bad times’;
pabrėžia, kad pastarojo meto spekuliaciniais puolimais prieš kai kurių Europos valstybių ekonomiką buvo taikomasi į patį eurą ir Europos ekonomikos konvergenciją; šiuo požiūriu yra įsitikinęs, kad Europos problemoms reikia Europos lygio sprendimų, pagal kuriuos turėtų būti numatytos vidaus priemonės, skirtos vengti bet kokios nemokumo rizikos, derinant nacionalinę fiskalinę drausmę su blogiausiu atveju taikomomis finansinės paramos priemonėmis;
Stresses that recent speculative attacks against several European economies had as their primary target the euro itself and European economic convergence; in that sense, is convinced that European problems need European solutions, which should offer internal means of avoiding any risk of defaults by combining national fiscal discipline with last-resort mechanisms of financial support;
ragina laikyti struktūrinį deficitą vienu iš ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo rodiklių;
Calls for the structural deficit to be one of the indicators used in determining the long-term sustainability of public finances;
mano, kad atnaujinta ekonomikos augimo ir užimtumo strategija yra svarbus indėlis į tvarius viešuosius finansus Europos Sąjungoje; mano, kad Europos Sąjungai reikia atnaujinti savo ekonomiką, ypač jos pramonės bazę; ragina perskirstyti ES ir valstybių narių biudžeto išlaidas, t. y. daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas; pabrėžia, kad norint, jog naujoji strategija „Europa 2020“ būtų sėkminga, reikia nustatyti privalomas priemones;
Regards a renewed growth and jobs strategy as a key contributor to sustainable public finances in the European Union; believes that the European Union needs to modernise its economy and particularly its industrial base; calls for a reallocation of funding in the EU and the Member States' budgets towards greater investment in research and innovation; points out that the new Europe 2020 strategy needs binding instruments to succeed;
atkreipia dėmesį į būtinybę nuolat stebėti viešųjų finansų tvarumą ES valstybėse narėse, siekiant nustatyti ilgalaikių problemų mastą; taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę reguliariai skelbti informaciją apie turimus viešojo sektoriaus įsipareigojimus ir apie socialinės apsaugos sistemų, pvz., pensijų sistemų, įsipareigojimus;
Highlights the need for the sustainability of public finances in EU Member States to be constantly monitored in order to assess the extent of long-term challenges; also highlights the need for the regular publication of information on open public-sector liabilities and the liabilities of social systems, e.g. pension schemes;
ragina Komisiją apsvarstyti galimybę strategijoje „ES 2020“ skirti svarbią vietą pastangoms mažinti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atotrūkį;
Calls on the Commission to consider the reduction of long-term sustainability gaps in public finances as an essential part of the EU 2020 strategy;
ragina valstybes nares, panaikinus savo tvarumo atotrūkį, sumažinti savo valstybės skolos ir BVP santykį tiek, kad jis neviršytų 60 proc.;
Calls on the Member States, after plugging their sustainability gaps, to reduce their public debt-to-GDP ratio to a maximum of 60%;
pažymi, kad palūkanų normų skirtumai kapitalo rinkose yra pagrindiniai pavienių valstybių narių mokumo rodikliai;
Points out that the interest rate spreads on the capital markets are the main indicators of the solvency of individual Member States;
reiškia didelį susirūpinimą dėl statistikos kokybės skirtumų, pastebimų ES apskritai ir euro zonoje konkrečiai;
Is extremely worried about the disparities in the quality of statistics that can be observed in the EU in general and in the eurozone in particular;
atkreipia dėmesį į tai, kad ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas taip pat iš esmės susijęs su ES biudžetu ir jo finansavimu;
Points out that the long-term sustainability of public finances is also fundamentally linked to the EU budget and its financing;
atkreipia dėmesį į labai teigiamą ES biudžeto vaidmenį, nors jis ir labai ribotas dėl Daugiametės finansinės programos, siekiant švelninti krizės pasekmes ir finansuoti Europos ekonomikos atkūrimo planą bei perskirstyti lėšas šiuo požiūriu prioritetinėms sritims; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta tinkamo valstybių narių ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimo siekiant kovoti su ekonomikos ir finansų krize, taip pat užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą;
Highlights the very positive role of the EU budget, albeit much limited by the MFF, in mitigating the effects of the crisis through the financing of the European Recovery Plan and the redeployment of funds towards priority areas in that regard; deplores, however, the lack of adequate coordination between Member States' economic and fiscal policies to combat the economic and financial crisis as well as to ensure the long-term sustainability of public finances;
pažymi, kad nedarbo lygio ir valstybės skolos didėjimas ir sumažėjęs augimas, kurių priežastis – ekonomikos krizė, prieštarauja tvarių valstybės finansų tikslui; pažymi, kaip svarbu, kad valstybės narės konsoliduotų savo sąskaitas ir padidintų viešųjų finansų likvidumą siekiant sumažinti skolos išlaidas, taip pat, kad tai būtų daroma išlaikant pusiausvyrą, itin nedelsiant ir atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes valstybėse narėse; vis dėlto pabrėžia, kad beatodairiškas valstybės investicijų, lėšų moksliniams tyrimams, švietimui ir vystymuisi mažinimas turės neigiamą poveikį augimo, užimtumo ir socialinės integracijos perspektyvoms, taigi mano, kad šiose srityse turi būti toliau skatinamos ir esant galimybei didinamos ilgalaikės investicijos;
Notes that the increase in unemployment and government debt and the reduction in growth caused by the economic crisis are at odds with the sustainable public finance objective; notes the need for the Member States to consolidate their accounts and improve the liquidity of public finance in order to lower the cost of debt, but also the need for this to be done in a balanced way and within a reasonable time frame, taking into account the particular circumstances in the Member States; stresses, however, that indiscriminate cuts in public investment, research, education and development will have a negative impact on prospects for growth, employment and social inclusion, and considers, therefore, that long-term investment in these areas must continue to be promoted, and where necessary expanded;
pabrėžia, kad dabartinis atsigavimas vis dar trapus ir daugelyje valstybių narių tebedidėja nedarbas, kurio problema itin aktuali jaunimui; yra tvirtai įsitikinęs, kad skelbti ekonomikos krizės pabaigos negalima tol, kol žymiai ir nuosekliai sumažės nedarbas, ir pabrėžia tai, kad Europos socialinės apsaugos sistemos įrodė savo vertę, užtikrindamos stabilumą ir prisidėdamos prie atsigavimo;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
mano, kad būtina tinkamai įvertinti krizės poveikį socialiniu ir užimtumo aspektu ir ES lygmeniu parengti atkūrimo strategiją, grindžiamą parama užimtumui, mokymui, investicijoms, kurios padėtų skatinti aktyvią ekonominę veiklą, be to, parama įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumo ir našumo didinimui, taip pat pramonės atgaivinimui užtikrinant perėjimą prie konkurencingos ir tvarios ekonomikos; mano, kad šiems tikslams turėtų tekti svarbiausias vaidmuo strategijoje „Europa 2020“;
Regards it as essential to assess properly the social and employment-related effects of the crisis and to formulate at EU level a recovery strategy based on support for employment, training, investments that lead to high economic activity, the boosting of business competitiveness and productivity, especially for SMEs, and the revitalisation of industry, whilst ensuring its transition towards a competitive sustainable economy; believes that these objectives should be at the heart of the Europe 2020 strategy;
laikosi nuomonės, kad dėl ekonomikos atkūrimo strategijos jokiu būdu neturėtų rastis naujų struktūrinių pusiausvyros sutrikimų ir didelių pajamų skirtumų, kurie mažina ekonomikos produktyvumą ir konkurencingumą, tačiau įgyvendinant šią strategiją turėtų būti pradedamos reformos, kurių reikia šiems pusiausvyros sutrikimams pašalinti; mano, kad finansinės ir fiskalinės priemonės, kurių imasi valstybės narės, turėtų padėti apsaugoti atlyginimus, pensijas, bedarbio pašalpas ir namų ūkių perkamąją galią nekeliant pavojaus ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui ir valstybių narių gebėjimui ateityje teikti svarbiausias viešąsias paslaugas;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households' purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States' capacity to provide essential public services in the future;
pažymi, kad ateinančiais dešimtmečiais numatomas visuomenės senėjimas ES šalims kelia iki šiol nepatirtų sunkumų, taigi kovos su krize priemonės iš esmės neturėtų turėti ilgalaikių su viešaisiais finansais susijusių padarinių ir neturėtų užkrauti ateities kartoms dabartinių skolų grąžinimo naštos;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;