natgillin/translations-raw huggingface dataset:
džiaugiasi aukštu augimo lygiu naujosiose valstybėse narėse, tačiau pažymi, kad jų ekonominė konvergencija gali būti numatoma tik vidutiniu arba ilgu laikotarpiu ir kad šis procesas truks ilgai dėl itin žemo pradinio BVP vienam gyventojui lygio kai kuriose iš šių šalių;
Welcomes the high growth rates recorded in the new Member States but notes that their economic convergence is to be expected only in the medium or long term and that it will be a long process because of the very low GDP per capita starting point in some of these countries,
palankiai vertina tai, kad Komisija dar kartą patvirtino svarbų sanglaudos politikos vaidmenį didinant visų valstybių narių pajėgumą darniai vystytis ir kurti naujas bei perspektyvias darbo vietas, kaip matyti iš puikių daugelyje 2 tikslo regionų pasiektų sanglaudos politikos rezultatų;
Welcomes the reaffirmation by the Commission of the important role played by cohesion policy in strengthening the ability of all Member States to develop harmoniously and create new and viable jobs, as evidenced by the excellent results of cohesion policy in many Objective 2 regions;
yra susirūpinęs tuo, kad šalių konvergencija labai dažnai slepia didėjantį regionų ir pavienių to paties regiono vietovių atotrūkį; šis atotrūkis tarp regionų ir regionų viduje reiškiasi keliais aspektais, pavyzdžiui, užimtumo, našumo, pajamų, švietimo lygio ir naujovių diegimo gebėjimų srityse; taip pat pabrėžia teritorinio bendradarbiavimo svarbą padedant spręsti šias problemas;
Is concerned that the convergence among countries very often masks the widening gaps between regions and within individual regions; notes that this widening of regional and local disparities can be observed in a number of areas, in terms of employment, productivity, income, education levels and innovation capacity; stresses also the role of territorial cooperation in helping to overcome these problems;
pabrėžia, kad, pavyzdžiui, regionų konkurencingumas labai priklauso nuo darbo jėgos našumo, prieigos prie rinkų bei kvalifikacijos lygio, kuris daug labiau skiriasi tarp regionų nei tarp valstybių; taip pat pažymi, kad instituciniai veiksniai, pavyzdžiui, parama socialiniam kapitalui kuriant verslo kultūrą ir bendras elgsenos normas, palengvinančias bendradarbiavimą ir verslumą bei veiksmingą viešąjį administravimą, vis dažniau laikomi svarbiausiais konkurencingumo veiksniais;
Points out, for example, that the competitiveness of the regions depends to a great extent on productivity, on the accessibility of markets and on the level of qualification of the work force, which varies significantly more among regions than among Member States; notes furthermore that institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness, such factors including the endowment of social capital in the form of business culture and shared norms of behaviour which facilitate co-operation and enterprise and also the efficiency of public administration;
atsižvelgdamas į tai, konstatuoja, kad kai kuriuose išsivysčiusiuose regionuose ir kai kuriuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose pradeda kauptis daug ir labai sudėtingų, labai didelį poveikį vystymosi pajėgumui turinčių ekonominių problemų, pavyzdžiui, mažas augimo lygis, našumo ir užimtumo sumažėjimas bei gyventojų senėjimas;
Notes in this connection that some developed regions and even some less developed regions are beginning to experience multiple problems having strong territorial impact in terms of development potential: low economic growth rates, falling productivity and employment, and ageing populations,
konstatuoja, kad nors aukštas augimo lygis leido kai kurioms valstybėms narėms pasiekti visišką užimtumą ir padidinti BVP vienam gyventojui, kitose valstybėse padidėjo pavienių socialinių grupių skirtumai, todėl negalima pamiršti, kad reikėtų rūpintis pažeidžiamiausių visuomenės grupių socialine integracija;
Notes that, while high growth rates have enabled certain Member States to reach full employment and increase their per-capita GDP, in other countries the differences between individual social groups have widened, meaning that the most vulnerable sections of the population still require social integration;
pabrėžia, kad matyti silpna konvergencija, kalbant apie švietimo lygį, ir tikra švietimo bedugnė tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų, kur 29 % 25–64 metų amžiaus asmenų turi universiteto diplomą, o Europos Sąjungoje tokių yra vos 16 %; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad aukštąjį išsilavinimą turinčių moterų skaičius auga sparčiau negu vyrų;
Points to weak convergence in terms of education levels, and a genuine educational gap between the European Union and the United States, where 29% of people aged between 25 and 64 have a university degree, compared with barely 16% in the European Union; notes, however, that the number of women with higher-education qualifications is rising faster than that of men;
pabrėžia, kad į vykdant sanglaudos politiką visais etapais svarbu įtraukti lyčių aspektą, lygias galimybes bei specialiuosius neįgaliųjų ir vyresniojo amžiaus asmenų poreikius;
Stresses the importance of integrating gender mainstreaming, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation of cohesion policy projects;
pabrėžia sostinių regionuose vykstančią poliarizaciją; šie regionai sukūrė vidutiniškai 32 % savo šalies BVP, nors juose gyvena tik apie 22 % šalies gyventojų; pabrėžia, kad ši poliarizacija gali paskatinti didžiulius nedarbo skirtumus miestų centruose;
Emphasises the effect of polarisation in the regions around capital cities – a particularly marked phenomenon in the new Member States – which on average generated 32% of their countries" GDP, while representing only 22% of the population; notes that this polarisation can give rise to great disparities among unemployment rates in city centres;
konstatuoja, kad šis urbanizacijos augimas ribotoje erdvėje ardo demografinę, ekonominę, socialinę ir aplinkos pusiausvyrą bei skatina priemiesčių tendencijas ir lemia gyventojų mažėjimą toli nuo miestų esančiose kaimo vietovėse; todėl ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį šiai problemai ir pateikti konkrečius pasiūlymus, kad minėtosios problemos būtų išspręstos,
Notes that uncontrolled urbanisation can create demographic, economic, social, transport, and environmental imbalances within a restricted area and lead to suburbanisation and the depopulation of rural areas that are far from towns; calls therefore on the Commission to specifically address this problem with concrete proposals;
atkreipia dėmesį į regioninius skirtumus, susijusius su susisiekimu ir ryšiu tarp centrų ir periferinių vietovių, kuris yra nepalankių geografinių ir struktūrinių sąlygų, nepakankamo investavimo į transporto infrastruktūrą, taip pat negebėjimo įvairinti galimus transporto susisiekimo būdus rezultatas; ypač atkreipia dėmesį į esmines kliūtis, turint mintyje kalnų ir salų regionų, taip pat periferinių ir atokiausių regionų, labai nutolusių nuo Europos žemyno, prieinamumą; pabrėžia, kad reikia parengti priemones siekiant didinti šių regionų potencialą, patrauklumą ir skatinti tvarų vystymąsi;
Points to regional disparities in terms of accessibility and links between centres and peripheral areas, which is the result of geographical and structural disadvantages, insufficient investment in transport infrastructure, as well as failure to diversify potential transport links; points in particular to the substantial obstacles in terms of accessibility for the mountainous and island regions and also the peripheral as well as the outermost regions that lie very far from continental Europe; highlights the need to draw up measures to boost the regional potential and the attractiveness of and sustainable development in these regions;
labai stebisi Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje pateiktu Komisijos teiginiu, nes atrodo, jog nuošalumas savaime nėra didelė plėtros kliūtis, ir pažymi, kad salų gyventojai labai nusivylę šiuo teiginiu, nes jie kasdien susiduria su neigiamu nuošalumo poveikiu ir dėl jo kylančiais sunkumais;
Expresses its great surprise at the Commission's statement in the Fourth Cohesion Report that 'insularity does not seem to constitute in itself a major obstacle to development' and notes the strong disappointment of the people of island regions with that statement, for the reason that they are confronted on a daily basis with the negative impacts and difficulties of insularity,
Regioninė politika ir Lisabonos strategija
Regional policy and the Lisbon Strategy
pabrėžia labai didelius valstybių skirtumus investicijų į mokslinius tyrimus ir vystymąsi bei naujovių diegimo srityse, konstatuoja didelius regionų skirtumus, kurie Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje vertinami naudojant regiono pajėgumo diegti naujoves rodiklį;
Points to the enormous differences between countries in terms of the sums invested in research and development, and notes great regional disparities in terms of innovation, which in the Fourth Cohesion Report are measured by a useful indicator of regional performance in terms of innovation;
pritaria Komisijos nuomonei dėl to, kad sanglaudos politika yra Lisabonos strategijos variklis, kadangi ji nukreipia valstybės investicijas į projektus, skatinančius dinamiško, ekonominiam augimui ir naujovėms palankaus veiksmingesniu politikos ir programų derinimu pasiektu bendradarbiavimu pagrįsto ekonominio pagrindo kūrimą;
Shares the opinion of the Commission on the leverage effect of cohesion policy vis-à-vis the Lisbon Strategy, which is achieved by virtue of the directing of public investments towards projects that favour the creation of a more dynamic, growth-generating, innovation-stimulating economic fabric based on synergy created by more efficient harmonisation of policies and programmes;
apgailestauja, kad, nepaisant asignavimų paskirstymo, nebuvo tinkamai atsižvelgta į mažųjų, mažiausiųjų ir amatų įmonių naujovių diegimo pajėgumą, todėl ragina įgyvendinti aktyvią politiką siekiant remti visas šių įmonių naujovių formas ir taip pat ragina Komisiją atsižvelgiant į Lisabonos strategiją sudaryti sąlygas, kad įmonės, viešasis sektorius, mokyklos ir universitetai galėtų bendradarbiauti ir sudaryti naujovių diegimo grupes;
Regrets that the innovation potential of small, micro and craft businesses has not been adequately taken into account in implementing cohesion policy, despite earmarking; therefore calls for the implementation of an active policy to support all forms of innovation in these enterprises and also invites the Commission to create opportunities for mutual co-operation between businesses, the public sector, schools and universities, in order to create regional innovation clusters, in the spirit of the Lisbon Strategy;
pažymi, kad struktūrinės paramos sverto poveikį galima didinti naudojant privatų bendrą finansavimą; ragina skubiai nustatyti skaidrias viešosios ir privačiosios partnerystės taisykles ir standartus, kurių laikydamiesi regionai galėtų naudoti privatų kapitalą viešiesiems tikslams siekti;
Points out that the leverage effect of structural support can be increased through the use of private co-financing; calls for the swift introduction of transparent rules and standard solutions for public-private partnerships that will enable regions to bring private capital to bear in pursuit of public objectives;
pažymi, kad svarbu laikytis savaiminio įsipareigojimų panaikinimo principo siekiant skatinti finansavimą ir valdymo institucijų atliekamą greitą projektų įgyvendinimą; ragina, kad būtų laikomasi n+2 taisyklės (ir n+3 taisyklės naujosiose valstybėse narėse pirmaisiais trejais 2007–2013 m. finansinės programos metais);
Points out that compliance with the automatic decommitment principle is essential in order to encourage the financing and rapid implementation of projects by management authorities; insists that the principle of the N+2 rule (and N+3 in the new Member States during the first three years of the 2007-2013 financial framework) should be adhered to;
primena, kad struktūrinę politiką vėluojama įgyvendinti, be kita ko, dėl to, kad taikoma labai griežta tvarka, ir todėl vertėtų apsvarstyti galimybes, kaip supaprastinti šią tvarką ir kaip aiškiai paskirstyti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus bei įgaliojimus;
Points out that the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU and the Member States;
ragina Komisiją įvertinti asignavimų paskirstymo sistemą ir jos poveikį regionų skirtumų raidai ir išsiaiškinti, ar nustatant prioritetus ši sistema neskatina laikytis per daug centralizuoto požiūrio "iš viršaus į apačią" (angl. top-down); tikisi, kad sistemos vertinimas bus pradėtas 2008 m. paskelbus Komisijos penktąją sanglaudos pažangos ataskaitą, kurioje, tikimasi, daug dėmesio bus skiriama sanglaudos politikos ir Lisabonos strategijos visų regionų ekonominio augimo ir užimtumo prioritetų sąsajai;
Calls on the Commission to evaluate the earmarking system and its impact on the evolution of regional disparities and to ascertain whether, in the definition of priorities, this system does not encourage too centralised or 'top-down' an approach; hopes that this evaluation will begin with the publication in 2008 by the Commission of the Fifth Progress Report on Cohesion which, it is anticipated, will concentrate on the relation between cohesion policy and the Lisbon Strategy growth and employment priorities for all regions;
pabrėžia, kad sanglaudos politika negali teikti pirmenybės jau ir taip dinamiškiems regionams, kaip tai atsitiktų griežtai skirstant asignavimus; primena, kad įsigaliojus Lisabonos Reformų sutarčiai sanglaudos politika apims tris tikslus: ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kurie išeina už Lisabonos strategijos ribų;
Stresses that cohesion policy must not favour already dynamic regions, which would happen if there were strict earmarking of appropriations; recalls that, with the entry into force of the Lisbon Treaty, cohesion policy will embrace the three objectives of economic, social and territorial cohesion, which go beyond the Lisbon Strategy;
reikalauja, kad Lisabonos strategija būtų išplėsta, įtraukiant į ją teritorinį aspektą, leisiantį atsižvelgti į pavienėms teritorijoms būdingas savybes ir paskatinti europinį bendradarbiavimą ir ryšius bei ypač remti įvairios naujoviškos veiklos rengimą ir vykdymą;
Calls for the Lisbon Strategy to be broadened to include the territorial dimension, allowing characteristics specific to the regions to be taken into account, while encouraging trans-European synergies and cooperation, with special support for the creation and implementation of broad-based innovative activities;
pabrėžia, kad sanglaudos politikos tikslas negali būti vien pasiekti Lisabonos strategijos tikslus; mano, kad siekti teritorinės sanglaudos vykdant konvergenciją skatinančią veiklą yra būtina ilgalaikio regionų konkurencingumo sąlyga; todėl mano, kad 1-asis tikslas (konvergencija) ir 2-asis tikslas (regionų konkurencingumas ir užimtumas) ateityje turėtų būti laikomi vienas kitą papildančiais tikslais, taip pat ir 3-ąjį tikslą (Europos teritorinė sanglauda) papildančiais tikslais;
Emphasises that the scope of cohesion policy cannot be confined to meeting the Lisbon Strategy objectives; takes the view that achieving territorial cohesion by means of actions under the convergence objective is a precondition for the long-term competitiveness of regions; considers, therefore, that Objective 1 (convergence), Objective 2 (regional competitiveness and employment) should be treated as complementary in the future, and indeed complementary also with Objective 3 (European territorial cooperation);
ragina Komisiją įtraukti teritorinės sanglaudos apibrėžtį į būsimą Žaliąją knygą apie teritorinę sanglaudą (numatyta paskelbti 2008 m. rugsėjo mėn.), kad būtų daroma tolesnė pažangą vykdant šią Bendrijos politiką;
Calls on the Commission to include a definition of 'territorial cohesion' in the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion (scheduled for September 2008) in order to make further progress in this Community policy;
pabrėžia svarbą tikros partnerystės ir tikro valdymo, kuris apima visus lygmenis – Bendrijos, nacionalinį, regioninį ir vietos, ir kurį vykdant konsultuojamasi su ekonominiais ir socialiniais partneriais nustatant ir įgyvendinant regioninio vystymosi tikslus ir siekiant, kad Europos lygmeniu apibrėžtų veiksmų prioritetų taikymo sritis nesumažėtų, kai jie įgyvendinami nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis (angl. bottom up approach), taip pat siekiant išvengti rizikos, kad nebus įtraukti veikėjai, dalyvaujantys vykdant vietos plėtrą ir sanglaudą, kaip dažnai atsitinka vykdant miestų politiką;
Stresses the importance of real partnership and the implementation of genuinely multi-level governance involving every level – Community, national, regional and local, in consultation with economic and social partners – in defining and implementing regional development objectives, ensuring that the scope of action priorities defined at European level is not narrowed down when they are implemented at national, regional or local level ("bottom-up approach") and in order to avoid any risk of excluding players involved in local development and cohesion, as is often the case with urban policy;
siūlo suteikti prioritetą politikai, skatinančiai tikrą policentrinį teritorinį vystymąsi, siekiant sumažinti spaudimą pagrindiniams miestams bei paskatinti kitų miestų augimą; mano, kad kartu nereikėtų nustoti skatinti kaimo vietovių ir pamiršti svarbaus kaimo vietovėse esančių mažų ir vidutinio dydžio miestų vaidmens;
Proposes that priority be given to policies that serve a genuinely polycentric development of territories, such that the pressures on capital cities are lessened and the emergence of secondary poles is encouraged; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in this connection;
taip pat ragina imtis praktinių veiksmų siekiant mažinti lengvai prieinamų regionų ir struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių regionų, ypač kalnų, salų, retai gyvenamų vietovių, periferinių ir pasienio regionų skirtumus, pripažįstant nepalankią pastarųjų regionų padėtį, ir imtis konkrečių nuolatinių jų paramos priemonių; dar kartą tvirtina, kad reikia atsižvelgti į specifinius atokiausių regionų sunkumus;
Calls also for practical steps to be taken to reduce the disparities between territorially accessible regions and regions with structural disadvantages, namely islands, mountain areas, sparsely populated areas and peripheral and border regions, recognising the disadvantaged position of the latter and taking special and permanent measures to support them; reaffirms its attachment to taking account of the specific handicaps of the outermost regions;
įspėja dėl politikos skaidymo pagal sektorius pavojaus ir skatina plėtoti integruotą požiūrį, kurio laikantis būtų nustatomi galimi sanglaudos politikos ir didesnių sričių politikos, pvz., transporto, žemės ūkio, žuvininkystės, kaimo plėtros, aplinkos, energetikos, mokslinių tyrimų ir technologijų, ryšiai;
Warns against the dangers of the sectorisation of policies and favours the development of an integrated approach that identifies the synergies that are possible between cohesion policy and major sectoral policies such as transport, agriculture, fisheries, rural development, environment and energy, research and technology;
ragina Komisiją kitose savo ataskaitose įvertinti, kiek įvairios priemonės ir politikos veiksmai, įskaitant sanglaudos politiką, prisidėjo prie ekonomikos ir socialinės sanglaudos srityse įvykdytos pažangos; mano, kad reikia išanalizuoti laimėjimus ir problemas visose svarbiose srityse, ypač susijusiose su Lisabonos strategija;
Calls on the Commission to analyse in its future reports the extent to which different instruments and policies, including cohesion policy, have contributed to the progress achieved in the field of economic and social cohesion; considers that achievements and problems need to be analysed in all important fields, in particular that of the Lisbon Strategy.
tikisi, kad diskusijose dėl sanglaudos politikos nuo 2013 m. bus ypač atsižvelgta į prie Bendrijos išorės sienų esančius regionus siekiant užtikrint pasienio regionų stabilumą ir gerovę, nes galiausiai tai skatins ne tik pasienio regionų plėtrą, bet ir didesnę visos Bendrijos sanglaudą ir konkurencingumą;
Expects the discussions on post-2013 cohesion policy to result in regions located on external borders of the Community being given special importance in order to ensure stability and prosperity across borders that will ultimately result in not only the development of EU border regions but also greater cohesion and competitiveness for the Community as a whole.
pažymi, kad kovojant su teritorine ir socialine atskirtimi, siekiant tvaraus ir tolygaus augimo reikia vykdyti apgalvotą būsto politiką, kaip vieną iš platesnio pobūdžio vietinės plėtros, miestų planavimo ir vietos viešųjų paslaugų valdymo strategijos priemonių;
Points out that combating 'spatial segregation' and social exclusion, with a view to achieving sustainable and balanced growth, requires the support of a careful housing policy, coming under a broader local development, urban planning and local public service management strategy;
džiaugiasi, kad priimta Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo veiksmų programa, siekiant į visą viešąją, Bendrijos, nacionalinę ir vietos politiką geriau įtraukti teritorinį aspektą, ir tikisi, kad bus imtasi konkrečių veiksmų; mano, kad siekiant į ekonominę ir socialinę sanglaudą pagal Lisabonos sutartį įtraukti numatytą teritorijų aspektą reikėtų nustatyti tinkamus rodiklius, kad būtų galima apibrėžti teritorinės sanglaudos turinį;
Welcomes, in this connection, the adoption of an action programme for the implementation of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter to ensure that the territorial dimension is better integrated into all public policies at Community, national and local levels and awaits the practical manifestation thereof; in view of the intended expansion of economic and social cohesion under the Lisbon Treaty to include a territorial component, suitable indicators need to be developed to define the content of territorial cohesion;
džiaugiasi Komisijos paskelbta informacija apie ketinimą parengti žaliąją knygą apie sanglaudos politiką, kurią tikimasi priimti 2008 m. rugsėjo mėnesį, ir ragina joje numatyti konkrečius integruoto požiūrio taikymo būdus;
Welcomes the announcement by the Commission of its forthcoming Green Paper on territorial cohesion, which is expected to be adopted in September 2008, and asks that it include concrete guidelines for the implementation of the integrated approach;
supranta Parlamento, atstovaujamo Regioninės plėtros komiteto, ir Regionų komiteto nenutrūkstamo bendradarbiavimo regioninės politikos ateities klausimais svarbą;
Is aware of the importance of regular cooperation between Parliament, represented by its Committee on Regional Development, and the Committee of the Regions on the subject of the future of regional policy;