natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. pažymi, kad su vietos lygmeniu glaudžiai susijusios socialinės ekonomikos įmonės suteikia galimybę užmegzti ryšius tarp piliečių ir jiems atstovaujančių regioninių, nacionalinių ir ES organų, taip pat gali prisidėti prie tokio Europos valdymo, kuris užtikrintų socialinę sanglaudą; labai palankiai vertina socialinės ekonomikos įmonių ir organizacijų pastangas burtis į ES masto koordinavimo platformas;
Notes that, because they are strongly tied to the local level, social economy enterprises enable links to be created between citizens and their regional, national and European representative bodies, and are able to contribute to European governance that is effective for social cohesion; assesses very favourably the efforts of social economy enterprises and organisations to regroup within coordination platforms at EU level;
29. pabrėžia, kad dalis socialinės ekonomikos įmonių yra labai mažos ir mažos įmonės, kurioms gali trūkti išteklių, būtinų norint veikti vidaus rinkoje ir dalyvauti įgyvendinant nacionalines ir ES programas; siūlo teikti tikslingą paramą ir imtis priemonių, kurios leistų socialinės ekonomikos įmonėms labiau prisidėti prie tvaraus ES ekonomikos augimo, taip pat suteikti galimybę kilus verslo krizei pertvarkyti įmones į darbuotojų valdomas įmones;
Highlights the fact that some of the social economy enterprises are micro-enterprises and small businesses that may lack the necessary resources to operate in the internal market and participate in national and EU programmes, and proposes that targeted support and instruments be put in place to enable them to improve their contribution to sustainable economic growth in the EU, as well as to facilitate, in case of business crisis, the possibility of transforming enterprises into worker-owned undertakings;
33. ragina Komisiją toliau tęsti dialogą su susijusiomis šalimis ir teikti joms paaiškinimus, taip pat remti valstybes nares visuotinės svarbos paslaugų ir visuotinės svarbos socialinių paslaugų srityse ir taikyti suvestinio rodiklio metodą;
Urges the Commission to continue its work of dialogue and clarification with the parties concerned and to support the Member States with regard to services of general interest and social services of general interest and make use of the bundled indicator method;
Tikslams pasiekti būtini ištekliai
R esources needed to achieve the objectives
44. ragina Komisiją ir valstybes nares remti įgūdžių ir profesionalumo raidą šiame sektoriuje, siekiant padidinti socialinės ekonomikos vaidmenį užtikrinant integraciją darbo rinkoje;
Calls on the Commission and the Member States to support the development of skills and professionalism in the sector, in order to enhance the role of the social economy in labour market integration;
- savo komunikatus dėl kooperatyvų ir Europos kooperatinės bendrovės, numatytų tuose dokumentuose;
- its Communications on cooperatives and the European cooperative society, as provided for in those documents;
- savo 1997 m. komunikatą dėl Europos asociacijų ir fondų vaidmens skatinimo.
- its 1997 Communication on the promotion of the role of associations and foundations in Europe;
Socialinė ekonomika yra ir ekonominis, ir socialinis veiksnys.
The social economy has a role to play in the economy as well as in society.
Socialinės ekonomikos įmonių pobūdis skiriasi nuo kapitalo įmonių modelio.
Social economy enterprises are characterised by a form of enterprise that differs from the capital enterprise model.
Socialinės ekonomikos įmonės – tai nuo valdžios institucijų nepriklausomos privačios įmonės, tenkinančios savo narių ir visuotinės svarbos poreikius ir reikalavimus.
These are private businesses, independent of the public authorities, which meet the needs and demands of their members and the general interest.
Socialinės ekonomikos svarba nuolat didėjo dėl gebėjimo rasti naujoviškų būdų, kaip tenkinti bėgant laikui atsiradusius socialinius poreikius.
The social economy’s capacity for providing innovative responses to the social needs that have emerged over the course of history has given it an increasing importance.
Socialinės ekonomikos sektorių sudaro kooperatyvai, savidraudos draugijos, asociacijos, fondai ir kitos įmonės bei organizacijos, atitinkančios svarbiausius socialinės ekonomikos požymius.
The social economy is comprised of cooperatives, mutual societies, associations, foundations and other enterprises and organisations that share the founding characteristics of the social economy.
Ši veikla nėra labai matoma dėl to, kad ne visuomet atsižvelgiama į jos specifiką.
The social economy’s lack of visibility derives from the fact that the special features of this type of undertaking are not always taken into account.
Socialinės ekonomikos apibrėžimas
De finition of the social economy
Socialinės ekonomikos įmones galima apibrėžti remiantis jų bendrais bruožais ir vertybėmis:
Social economy enterprises can be defined by the characteristics and values that they share:
- pirmenybės teikimu asmeniniams ir socialiniams tikslams, o ne kapitalui;
- primacy of the individual and the social objectives over capital;
- solidarumo ir atsakomybės principų gynimu ir taikymu;
- defence and implementation of the principles of solidarity and responsibility;
- narių ir visuotinės svarbos interesų darna;
- coincidence of the interests of user members and the general interest;
- narių atliekama demokratine kontrole;
- democratic control by members;
- savanoriška ir atvira naryste;
- voluntary and open membership;
- savarankišku valdymu ir nepriklausymu nuo valdžios institucijų;
- self-management and independence of public authorities;
- didžiosios perteklinės produkcijos dalies naudojimu siekiant tvaraus vystymosi tikslų, taip pat padedant savo nariams ir vadovaujantis visuotinės svarbos interesais.
- mobilisation of the bulk of surpluses in pursuit of the aims of sustainable development, the interests of services to members and the general interest.
Vis dėlto socialinei ekonomikai menkai atstovaujama instituciniu lygmeniu, be to, socialinė ekonomika menkai pripažįstama ir remiama (o galbūt net ir nepripažįstama ir neremiama) Europos lygmeniu.
However, the social economy is under-represented at institutional level and little recognised or supported, if at all, at European level.
Įvairiose valstybėse narėse socialinė ekonomika apibūdinama skirtingais terminais (pvz., „solidarioji ekonomika“, „trečiasis sektorius“, „platforma“ ar netgi „trečioji sistema“), ir taip gali būti vadinama visoje Europoje vykdoma veikla, kuriai būdingi tie patys bruožai.
The social economy covers a range of terms used in the various Member States such as ‘the solidarity economy’, ‘third sector’, ‘platform’ or even ‘third system’, and activities throughout Europe sharing the same features may be termed social economy activities.
Pranešime pateikiamos rekomendacijos
Recomme ndations of the re port
Europos masto socialinės ekonomikos strategija: sąvokos pripažinimas
A European approach to the social economy : recognition of the concept
Skirtumai neturėtų trukdyti kurti tikros Europos masto socialinės ekonomikos strategijos.
This diversity should not, however, impede the design of a properly European approach to the social economy.
To siekiant reikės apibrėžti vaidmenį, kurį socialinė ekonomika gali atlikti ES institucijų kontekste.
That will require defining the role that it can play in the EU’s institutional context.
Socialinė ekonomika padeda įgyvendinti keturis pagrindinius ES užimtumo politikos tikslus: gerinti gyventojų dalies galimybes įsidarbinti; skatinti verslumą, ypač kuriant darbo vietas vietoje; gerinti įmonių ir jų darbuotojų gebėjimą prisitaikyti, ypač modernizuojant darbo organizavimą; stiprinti lygių galimybių politiką, visų pirma rengiant viešosios politikos priemones, padedančias derinti darbą ir šeiminį gyvenimą.
The social economy helps to fulfil the four main aims of EU employment policy: improving the ‘employability’ of the active population; promoting the entrepreneurial spirit, particularly by creating jobs at the local level; improving the ability of enterprises and their workers to adapt, notably by modernising the organisation of work; strengthening equal opportunities policy, particularly by developing public policies that enable conciliation between family life and work.
Socialinės ekonomikos įmonės gali duoti didelės papildomos naudos visuomenei, t. y. įsitraukti į Europos visuomenės ekonominę raidą, dalyvaujant nariams ir darbuotojams didinti verslo demokratiškumą, taip pat taikyti įmonių socialinės atsakomybės ir paslaugų teikimo vietoje principus.
Social economy enterprises can provide fundamental societal added value by participating in the economic grow of European society, improving the democratic functioning of the business world through the participation of users/members and employees and implementing the concepts of the corporate social responsibility and of locally rooted services.
Socialinės ekonomikos indėlis į užimtumo politiką neapsiriboja darbo vietų kūrimu.
This contribution by the social economy to employment policy is not confined to job creation as such.
Taip sukuriamos darbo vietos užtikrina darbuotojų socialinę apsaugą, teisę į mokymą, profesinį tobulėjimą, taip pat suteikia su vykdoma veikla susijusių galimybių.
The jobs it creates provide employees with social security, a right to training, career development, and opportunities in suitable activities.
Pagaliau svarbu susieti socialinę ekonomiką su socialinės sanglaudos ir aktyvaus pilietiškumo tikslais, atsižvelgiant į vietinį socialinės ekonomikos pobūdį ir jos vaidmenį skatinant aktyvų dalyvavimą.
Finally, it is important to relate the social economy to the objectives of social cohesion and active citizenship, taking into account its local roots and its role in encouraging active participation.
Minėtoji veikla paprastai padeda stiprinti visuomeninius ryšius, o pastarieji itin svarbūs pasaulyje, kuriame vis daugiau socialinės izoliacijos ir atskirties.
Such activities tend to activate social networks that are all the more important in a world where isolation and exclusion are on the increase.
Aiškus teisinis statusas: teisinis pripažinimas
Clear legal status : legal recognition
Tokį socialinės ekonomikos sąvokos apibrėžimą turėtų papildyti sudedamųjų socialinės ekonomikos dalių teisinis pripažinimas.
This conceptual definition of the social economy should be backed up by legal recognition of its components.
Antroje rekomendacijoje, pateikiamoje pranešime, pabrėžiama Europos asociacijų, fondų ir savidraudos draugijos įstatų nustatymo svarba.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
Europiniai įstatai leistų spręsti minėtojo tipo įmonių matomumo problemą rengiant Europos ir tarptautinius teisės aktus.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
Trečia pranešime pateikiama rekomendacija – didinti su socialine ekonomika ir jos sukuriamomis darbo vietomis susijusias statistikos pastangas, taip pat didinti supratimą apie įvairiausią nacionalinę patirtį socialinės ekonomikos srityje.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
Šias pastangas galėtų papildyti kiekvienoje ES valstybėje narėje sukurtas socialinės ekonomikos įmonių statistikos registras, nustatomos kiekvieno institucinio sektoriaus ir kiekvienos veiklos šakos duomenų grupės visose valstybėse narėse ir sudaromos sąlygos įtraukti tokius duomenis į Eurostato Europos statistikos sistemą.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
Parengto suvestinio rodiklio metodo paskirtis – sudaryti nurodomąjį kriterijų sąrašą, kuriuo remiantis patikrinama, ar tam tikra veikla arba organizacija atitinka kriterijus, taigi vėl užtikrinamas tam tikras objektyvumas, kalbant apie socialinės ekonomikos ir tradicinius veiklos vykdytojus.
The ‘indicator-bundling’ method that has been devised consists in drawing up an indicative list of criteria which are verified for their fulfilment by the operation or organisation concerned, thus enabling some degree of objectivity to be restored between social economy operators and ‘traditional’ operators.
Socialinė ekonomika ir socialinis dialogas
The social economy and social dialogue
Labai svarbu pripažinti socialinės ekonomikos subjektus ypatingu Europos masto socialinio dialogo partneriu.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
Kasdien didėja socialinės ekonomikos svarba ekonominiu ir socialiniu požiūriais.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
Taigi pagal ketvirtąją šiame pranešime pateikiamą rekomendaciją siekiama aiškiai pripažinti socialinės ekonomikos sudedamąsias dalis palaikant ne vieną sektorių apimantį Europos socialinį dialogą.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Socialinė ekonomika ir rinka
The social economy and markets
Įvairioms socialinės ekonomikos įmonėms ir organizacijoms kyla uždavinys savo veikloje derinti efektyvius gamybos procesus ir socialinės gerovės tikslus.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Būtina paraginti socialinės ekonomikos subjektus diegti strategijas, kurios atitiktų naujus vis konkurencingesnės rinkos reikalavimus ir leistų socialinės ekonomikos subjektams geriau atitikti savo paskirtį –pripažinti narių gerovę, tenkinti visuotinės svarbos poreikius ir didinti socialinę sanglaudą.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Kalbant apie tokias konkurencijos strategijas, turi būti akcentuojamos pastangos kurti įmonių tinklus ir susivienijimus, ieškoti konkrečių būdų, kaip finansuoti su prekėmis ir paslaugomis susijusias verslo naujoves, ar skatinti mokymo priemones ir socialinės ekonomikos įgūdžių ugdymą.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Keitimasis patirtimi vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Socialinė ekonomika dažniausiai susijusi su vietos ir regioniniais procesais.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
Daugelis pažangiausių organizacijų yra mažos ir vykdo veiklą vietos lygiu.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Taigi esama rizikos, kad bus sunku keistis jų patirtimi arba tai vyks lėtai.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Dėl šios priežasties svarbu, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis būtų skiriamas tinkamas finansavimas, siekiant skatinti keistis patirtimi, ir būtų derinamos pastangos steigiant socialinių ir ekonominių naujovių fondą, kuris galėtų remti pažangiausius socialinės ekonomikos projektus.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Socialinė ekonomika ir Europos socialinis modelis
The social economy and the European social model
Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų konkrečiau įsipareigoti užtikrinti, kad socialinė ekonomika nebūtų vien tik veiksminga konkrečių viešosios politikos tikslų įgyvendinimo priemonė.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Socialinė ekonomika svarbi pati savaime ir būtina norint įtvirtinti su Europos socialiniu modeliu siejamas vertybes.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Taigi socialinei ekonomikai atstovaujančioms organizacijoms turėtų būti leidžiama teikti su socialine politika susijusius pasiūlymus ir jos turėtų būti skatinamos tai daryti.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Rezultatų įvertinimas
Assessment of results
Paskutinėje pranešime pateikiamoje rekomendacijoje kalbama apie mokslinių tyrimų programos skatinimą Europos lygiu, siekiant išanalizuoti įvairiausią socialinės ekonomikos veiklą, kurios negalima priskirti kitomis privačiojo sektoriaus ar viešųjų institucijų teikiamomis paslaugomis.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
Svarbu, kad socialinės ekonomikos subjektai nebūtų vertinami tik pagal tokius paprastus rodiklius kaip darbuotojų skaičius ir finansavimo savo lėšomis dydis, taip pat svarbu taikyti suvestinio rodiklio metodą.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Didėjantis susidomėjimas socialine ekonomika susijęs su tuo, jog suvokiamos tradicinių privačiojo sektoriaus ir viešojo sektorių ribotos galimybės sprendžiant tam tikras šiuo metu kylančias problemas (pvz., nedarbas), taip pat suprantami visuotinės svarbos paslaugų kokybės ir kiekybės klausimai.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
5. ragina Komisiją integruoti socialinę ekonomiką į kitas socialiniam, ekonominiam ir įmonių vystymuisi svarbias politikos sritis ir strategijas, ypač remiantis Smulkiojo verslo aktu, nes socialinės ekonomikos struktūra, padedanti vykdyti socialinę ir ekonominę veiklą, gali būti itin svarbi mažoms ir vidutinėms įmonėms ir visuotinės svarbos paslaugų teikėjams; taigi ragina Komisiją dar kartą apsvarstyti galimybę vėl įkurti socialinės ekonomikos skyrių;
Invites the Commission to integrate the social economy into its other policies and strategies designed for social, economic and enterprise development - especially in the context of the Small Business Act - as social economy structures providing socio-economic activities may be of particular interest to small and medium-sized enterprises and services of general interest; invites the Commission, therefore, to re-consider the possibility of reinstating a social economy unit;
10. mano, kad pasiūlymų dėl Europos savidraudos draugijos statuto ir Europos asociacijos statuto išbraukimas iš Komisijos darbotvarkės yra didelė kliūtis šių tipų Europos bendrovių (SE) raidai Europos Sąjungoje, taigi ragina Komisiją peržiūrėti savo darbotvarkę;
Considers that the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association Statute from the Commission's agenda has been a serious setback for the development of those forms of European company (SE) in the European Union and therefore urges the Commission to review its agenda;
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.)
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
OL L 164, 2008 6 25, p.19
OJ L 164, 25.6.2008, p.
OL L 60, 2008 3 5, p.1 ,
OJ L 60, 5.3.2008, p.
OL L 206, 1992 7 22, p.7 ,
OJ L 206, 22.7.1992, p.
– atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 22 d. vykusioje konferencijoje „EurOCEAN 2007“ Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų organizacijų, mokslinių tinklų ir daugelio visos Europos mokslininkų priimtą Aberdyno deklaraciją,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ( A6‑0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. kadangi nuo Ketvirtosios bendrosios programos Komisija stengėsi skatinti Europos mokslinius tyrimus žuvininkystės ir akvakultūros srityje, siekdama remti bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP),
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. kadangi Septintojoje bendrojoje programoje visi moksliniai tyrimai žuvininkystės ir akvakultūros srityje įtraukti į daug platesnius žemės ūkio mokslinius tyrimus (2-oji teminė sritis), o jūrų mokslas ir pakrančių valdymas priklauso aplinkos mokslui,
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. kadangi Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodekse ir Susitarime dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros bei toli migruojančių žuvų rūšių išteklių išsaugojimo ir valdymo, taikymo pabrėžiama būtinybė plėtoti mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą siekiant sukaupti daugiau mokslinių žinių apie šį sektorių,
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. kadangi BŽP – tai viena iš labiausiai priklausančių nuo mokslinių tyrimų Bendrijos politikos sričių ir kadangi pagal BŽP priimtų priemonių patikimumas grindžiamas aukšto lygio mokslinėmis rekomendacijomis,
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,