natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. kadangi BRICS šalių politinės ir ekonominės sistemos, demografinės bei socialinės tendencijos ir užsienio politikos perspektyvos labai skiriasi;
O. whereas the BRICS display considerable divergences in their political and economic systems, demographic and social trends, and foreign policy outlooks;
Q. kadangi dabartiniai ES ir BRICS šalių prekybos susitarimai naudingi abiem šalims ne tik ekonominiu, bet ir politiniu požiūriu;
Q. whereas current trade agreements between the EU and the BRICS countries are not only mutually beneficial in economic terms but also politically beneficial to both sides;
R. kadangi ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant įtraukią ir atstovaujamąją, partneryste paremtą Jungtinių Tautų sistemą, kuri gali veiksmingai prisidėti prie pasaulinės valdysenos ir sprendimų, taikos, saugumo, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principais grindžiamos tarptautinės santvarkos; kadangi, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, ES oficialiai įsipareigojo vykdyti veiksmingą daugiašališkumo politiką, kuriai vadovautų stiprios Jungtinės Tautos;
R. whereas the EU should play a proactive part in building an inclusive and representative United Nations system based on partnership, that can effectively contribute to global governance and solutions, peace and security, democracy, human rights and a rule-of-law-based international order; whereas, in accordance with Article 21 of the TEU, the EU is formally committed to effective multilateralism with a strong UN at its core;
S. kadangi ES ilgus metus su BRICS plėtojo dvišales strategines partnerystes, kurios grindžiamos bendromis vertybėmis ir interesais ir kuriomis siekta pagerinti santykius ir sustiprinti bendradarbiavimą visais lygmenimis; kadangi šios strateginės partnerystės dažnai būdavo nepakankamai veiksmingos, ypač skatinant demokratiją, stiprinant teisinę valstybę ir apibrėžiant bendrą požiūrį į konfliktų sprendimą;
S. whereas over the years the EU has developed with BRICS bilateral strategic partnerships based on shared values and interests aimed at upgrading the relations and enhancing cooperation at all level; whereas these strategic partnerships have often proved to be inadequate with regard, in particular, to promoting democracy, strengthening the rule of law and defining a common approach to the resolution of conflicts;
T. kadangi būtina skubiai ieškoti būdų, kaip stiprinti Jungtinių Tautų sistemos ir Didžiųjų šalių grupių (G7, G20) bendradarbiavimą ir gerinti veiksmų koordinavimo būdą;
T. whereas there is an urgent need to seek ways of strengthening cooperation within the United Nations system and within the groups of leading countries (G-7, G-20) and improving the way their work is coordinated;
U. kadangi Didysis dvidešimtukas (G20), kurio valstybės narės sudaro 88 proc. pasaulio BVP ir atstovauja 65 proc. planetos gyventojų, tapo svarbiu pasaulinio bendradarbiavimo forumu, tačiau reikia išspręsti jo reprezentatyvumo problemą ir nustatyti aiškų vaidmenį daugiašalėje architektūroje;
U. whereas the Group of 20 (G-20), whose member countries account for 88 % of global GDP and 65 % of the world's population, has become an important forum for cooperation at global level, but the problem of its representativeness needs to be resolved and its precise role in the multilateral architecture determined;
2. mano, kad, viena vertus, išsivysčiusių šalių ir, kita vertus, BRICS ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių santykiai išsaugo svarbų ekonominį aspektą, tačiau jie iš esmės yra politiniai ir turėtų būti politiškai formuojami, nes visos susijusios šalys suinteresuotos užtikrinti veiksmingą pasaulinės valdysenos sistemą ir drauge, bendradarbiaujant ir konsultuojantis bei derinant politines pozicijas, šalinti tuos pasaulinio stabilumo ir saugumo pavojus, kurie gali sumažinti pasaulinio ekonominio augimo galimybes ir jo ateities potencialą; todėl ragina ES ir BRICS glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant partnerysčių su atskiromis BRICS šalimis kūrimą, visais klausimais, kurie svarbūs tarptautiniu mastu;
Believes that relations between, on the one hand, the established powers and, on the other, the BRICS and other emerging powers maintain a relevant economic dimension, but are essentially political and should thus be politically framed, as all the countries concerned share an interest in ensuring an effective system of global governance and in tackling together, in a spirit of cooperation and consultation, and convergence of policy stances, those global stability and security risks which may pose a threat to sustainable global economic growth and its potential for the future; calls, therefore, for enhanced cooperation between the EU and the BRICS, including in terms of partnerships with individual BRICS countries, on all matters of international concern;
10. mano, kad ES turėtų suformuluoti savo poziciją dėl glaudesnių ryšių su BRICS, atsižvelgiant ir į tai, kad ES ir tų šalių požiūris į privalomus įsipareigojimus ir institucinę tvarką nebūtinai visada sutampa; taip pat mano, kad BRICS šalių paramą veiksmingam daugiašališkumui būtų galima užsitikrinti mainais į tvirtesnį atstovavimą atitinkamose tarptautinėse institucijose; primygtinai teigia, kad dėl BRICS šalių iškilimo atsiradę iššūkiai turėtų būti laikomi ne problema, o galimybe;
Believes that the EU should formulate its position regarding a closer relationship with the BRICS, even taking into account the fact that the EU’s vision and the BRICS countries’ vision with regard to binding commitments and institutionalised regimes may not necessarily always be the same; believes also that support from the BRICS countries for effective multilateralism might be gained in exchange for stronger representation in relevant international institutions; insists that the challenges posed by the rise of the BRICS should be seen as an opportunity rather than a problem;
14. pabrėžia ES ir Indijos strateginės partnerystės svarbą ir galimybes; mano, kad esant dabartinei pasaulinei ekonomikos krizei tokie klausimai kaip socialinė krizė, klimato kaita, migracijos srautai ir pasaulinis saugumas turėtų būti sprendžiami palaikant visapusiškesnę Indijos ir ES partnerystę; taip pat pažymi, kad tebevykstančiose derybose dėl laisvosios prekybos susitarimo stiprėja ES ir Indijos santykiai; tačiau mano, kad šie santykiai neturėtų būti apriboti tik prekybos klausimais; palankiai vertintų Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Indija atitikmens atkūrimą remiantis Indijos parlamento draugystės su Europos Parlamentu grupės, kuri egzistavo Indijos parlamente prieš 2009 m. rinkimus, patirtimi;
Highlights the importance and potential of the EU-India strategic partnership; considers that, in the current global economic crisis, issues such as the social crisis, climate change, migration flows and global security should be addressed in a more comprehensive partnership between India and the EU; notes also that the ongoing free-trade agreement negotiations are reinforcing EU-India relations: considers, however, that this relationship should not be limited to trade issues; would welcome the re-establishment of a counterpart grouping to the European Parliament Delegation for relations with India ,following the experience of the India-Europe Friendship Group, which existed in the Indian Parliament before its 2009 elections;
19. ragina ES stiprinti politinį dialogą ir aktyviau bendradarbiauti su BRICS siekiant pasaulinių finansų ir ekonomikos valdysenos įstaigų, pvz., Bretton Woods įstaigų, reformos, kurios tikslas – užtikrinti plataus masto atstovavimą visoms valstybėms narėms tuo pačiu metu atspindint ekonominės galios pokyčius;
Calls on the EU to enhance political dialogue and cooperation with the BRICS to push further forward the reform of global financial and economic governance institutions, i.e. the Bretton Woods institutions, with the aim of ensuring the broad representation of all member countries while reflecting changes in economic weight;
24. mano, kad nuoseklus ES požiūris į užsienio politiką taip pat apima didesnį Europos Vadovų Tarybos pirmininko, vyriausiojo įgaliotinio, Tarybos, Parlamento ir Komisijos veiksmų koordinavimą klausimais, susijusiais su G7, G8 ir G20 darbotvarkėmis;
Takes the view that a coherent foreign policy approach at EU level also entails enhanced coordination between the President of the European Council, the High Representative, the Council, Parliament and the Commission on issues related to the agendas of the G-7, G-8 and G-20;
28. mano, kad tarp ES delegacijų atstovų BRICS šalyse turėtų būti ir Parlamento ryšių palaikymo pareigūnai, siekiant gerinti nacionalinės parlamentinės dimensijos kiekvienoje iš šių šalių supratimą ir skatinti glaudesnį Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą ir dialogą dvišaliu pagrindu, taip pat skatinti didesnę demokratinę atskaitomybę sprendimų priėmimo procesų metu tarptautiniuose forumuose, pvz., G8 ir G20; mano, kad galima būtų apsvarstyti galimybę be jau esamų delegacijų ryšiams su Rusija, Indija, Kinija ir Pietų Afrika sukurti ir atitinkamą delegaciją ryšiams su Brazilija;
Believes that the staff of EU Delegations in BRICS countries should include Parliament liaison officers in order to foster a greater understanding of the national parliamentary dimension in each of those countries, promote closer cooperation and dialogue between the European Parliament and national parliaments on a bilateral basis and promote more democratic accountability of the decision-making processes in international fora such as the G-8 and the G-20; believes that, in addition to its existing delegations for relations with Russia, India, China and South Africa respectively, a delegation for relations with Brazil could also be considered;
36. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai Lenkijai, Komisijai ir JAV valstybės departamentui.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the President of the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Polish Presidency of the Council of the European Union, the Commission, and the US State Department.
BRICS (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija ir Pietų Afrika) ir kitos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys galėtų tapti itin svarbios pasaulyje užsienio politikos požiūriu, jei jų ekonominis augimas ir toliau stiprės.
The BRICS (Brazil, Russia, India, China and South Africa) and other emerging economies could gather strong relevance in foreign policy terms on the global scene, provided their economic growth further consolidates.
Žiūrint iš pasaulio ekonomikos perspektyvos, numatoma, kad 2050 m. septynių besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija, Indonezija, Meksika ir Turkija) ekonomika bus didesnė negu G7 šalių (JAV, Japonijos, Kanados, Jungtinės Karalystės, Vokietijos, Prancūzijos ir Italijos) kartu sudėjus.
In a global economic perspective, seven emerging countries (Brazil, Russia, India, China, Indonesia, Mexico and Turkey) are projected to have larger economies than, collectively, the G-7 countries (USA, Japan, Canada, United Kingdom, Germany, France and Italy) in 2050.
Kalbant apie bendrąjį vidaus produktą, numatoma, kad Kinija anksčiau nei 2020 m. taps didžiausia pasaulio ekonomika, o Indija anksčiau nei 2050 m. galėtų tapti sparčiausiai augančia pasaulio ekonomika.
In terms of gross domestic product, China is projected to become the world’s largest economy before 2020 whilst India could become the fastest growing economy in the world before 2050.
Iš dabartinės ekonominės krizės matyti, kad esama didelės išsivysčiusių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių tarpusavio priklausomybės ir kad pastarųjų ekonominės lyderystės stiprėjimas akivaizdžiai priklauso nuo pirmųjų ekonominės gerovės ir augimo.
As the current economic crisis demonstrates, there is a strong degree of interdependence between emerged powers and emerging powers and the consolidation of the economic leadership of the latter is clearly conditional on the economic welfare and growth of the former.
Taip sudaromos galimybės siekti daugiau nei įsipareigojimas visiškai pripažinti kitų valstybių įstatymus (lot. comitas ) ir ekonominis bendradarbiavimas ir stengtis kurti bendrą užsienio politikos platformą, jie bus sukurta nauja pasaulinės valdysenos sistema, į kurią taip pat būtų įtraukiamos BRICS ir kitos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys ir kuri būtų grindžiama bendromis vertybėmis.
This provides the potential to go beyond comitas and cooperation in economic terms, and strive rather for the creation of a common platform in foreign policy terms, provided a new system of global governance, inclusive enough for the BRICS and other emerging powers and based on shared values, is devised.
Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad BRICS jau parodė aiškius užsienio politikos siekius: nuo 2009 m. jos reguliariai susitikinėja ir siekia įsipareigoti tarptautiniu lygmeniu.
In this regard, it should be pointed out that the BRICS have already shown clear ambitions in foreign policy terms: they have held regular meetings since 2009 and are seeking engagement at the international level.
Konkrečiai, baigiantis 2011 m. balandžio 14 d. vykusiam trečiajam BRICS vadovų susitikimui BRICS vadovai pateikė bendrą deklaraciją, kurioje ragino daugiau bendradarbiauti tarptautiniu mastu ir stiprinti pasaulinę valdyseną, taip pat pareiškė, kad pritaria daugiašaliams diplomatiniams santykiams su Jungtinėmis Tautomis ir Didžiuoju dvidešimtuku (G20).
In particular, at the end of the third BRICS leaders meeting, on 14 April 2011, the BRICS leaders issued a joint declaration calling for more international cooperation, a strengthening of global governance and expressing support for multilateral diplomacy with the United Nations and the G-20.
BRICS taip pat nori įgauti pagreitį, todėl įvairiomis progomis koordinavo savo poziciją: susilaikė nuo balsavimo dėl JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1973 (2011) dėl Libijos (Pietų Afrika tuo metu dar nebuvo BRICS dalis), atidėjo balsavimą dėl ES vaidmens JT Generalinėje Asamblėjoje ir derino pozicijas dėl Dramblio Kaulo Kranto, Sudano ir ginklų dislokavimo kosminėje erdvėje.
The BRICS have also been seeking to gather momentum by coordinating their stance on several occasions: they abstained from the vote on UNSC Resolution 1973 (2011) on Libya (South Africa was not yet part of the BRICS at that time), they deferred the vote on EU’s role in UNGA, and sought coinciding positions on Côte d’Ivoire, Sudan and on the placement of weapons in outer space.
Taigi atrodo, kad BRICS meta iššūkį dabartinei tarptautinio valdymo sistemai.
Thus, the BRICS seem to challenge the current system of international governance.
Vis dėlto, jei būtų sukurta įtrauki nauja valdysenos sistema, jos galėtų tapti naudingomis Vakarų partnerėmis, kaip matyti iš naujausios Tarptautinio valiutos fondo reformos, jo naujojo generalinio direktoriaus paskyrimo ir tebesitęsiančių diskusijų apie tai, kaip įveikti ekonominę krizę Europoje.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
ES turės deramai atsižvelgti į naują ekonominę ir politinę BRICS ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių jėgą ir panaudoti savo politinę įtaką tam, kad galėtų ir toliau propaguoti universalias vertybes pasaulinės valdysenos sistemoje, kurioje randasi vis daugiau ašių, ir vadovauti tarptautinės valdysenos reformai.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
Vis dėlto, norint pasiekti šio tikslo, ES privalo veikti kaip vienas tvirtas politinis ir ekonominis vienetas.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
Tai tampa dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad norint spręsti tarpvalstybines problemas, pvz., klimato kaitos, pasaulinio reguliavimo, prieigos prie žaliavų ir retųjų žemių metalų, terorizmo, tvaraus vystymosi, pasaulio politikos stabilumo ir saugumo, reikės taikyti požiūrį, kuris būtų grindžiamas taisyklėmis, būtų įtraukus ir remtųsi bendromis vertybėmis, sutarimu, visapusiškomis konsultacijomis ir bendradarbiavimu su naujomis besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, jeigu norima rasti bendrų veiksmingų tarpvalstybinių problemų sprendimų.
This proves all the more necessary, considering that transnational challenges - such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found.
ES galėtų ir turėtų imtis visų priemonių, kad galėtų imtis iniciatyvos ir atlikti pagrindinį vaidmenį šiuo klausimu.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
Šio pranešimo tikslas – aptarti, kaip sukurti naują įtraukią pasaulinės valdysenos sistemą, ir pateikti rekomendacijų drauge nurodant pagrindines sritis, kurias reikėtų reformuoti ir kuriose ES turėtų siekti suvienodinti savo veiksmus ir institucijų struktūrą, kad padidėtų jos, kaip pasaulinės veikėjos, galimybės ir veiksmingumas.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
dėl ES užsienio politikos dėl Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos, Pietų Afrikos (BRICS) ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių: tikslai ir strategijos
on EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
A. kadangi pagal Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto klasifikaciją visos BRICS šalys, išskyrus Rusiją, yra besivystančios šalys;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
2. žino, kad BRICS yra stipresnė ekonominė grupė, tinkamesnė spręsti pasaulinius politinius ir ekonominius klausimus, o IBSA grupė (Indija, Brazilija ir Pietų Afrika) jau turi sistemas socialiniams ir ekonominiams bei vystymosi klausimams spręsti;
Is aware that the BRICS are a stronger economic grouping and are more suited to address global political and economic issues, whereas the IBSA grouping (India, Brazil and South Africa) already has mechanisms in place to tackle socio-economic and developmental issues;
8. pažymi, kad įsipareigojimo laikytis pagalbos veiksmingumo principų privalumai taip pat svarbūs naujiems pagalbos teikėjams ir pabrėžia, kad dialogai dėl biudžeto paramos ir pajėgumų kūrimo Afrikos šalyse pasirodė esantys produktyvūs – diskusijos su BRICS šalimis suintensyvėjo;
Highlights that the advantages of signing up to the aid effectiveness principles are also relevant for emerging donors and stresses that dialogues in the context of budget support and capacity building in African countries have proven to be productive with regard to intensified discussions with the BRICS;
11. pažymi, kad BRICS šalys tapo svarbiomis veikėjomis išorės pagalbos srityje, tačiau kartais kyla klausimas dėl finansuojamų projektų tvarumo; ragina ES įkalbėti BRICS patvirtinti Ekvatoriaus principus, t. y. savanoriškus standartus, pagal kuriuos nustatoma, vertinama ir valdoma socialinė ir ekologinė projektų finansavimo rizika;
Notes that the BRICS have emerged as important players in the field of external assistance, at times questioning the sustainability of the projects financed; calls on the EU to engage the BRICS into endorsing the Equator principles, a voluntary set of standards for determining, assessing and managing social and environment risk in project financing;
13. pažymi, kad didinti finansavimo srautų skaidrumą, užtikrinti projektų pasiūlymų konkurenciją ir išsamiai įvertinti makroekonominį finansavimo poveikį vystymosi politikos srityje naudinga ir mažas pajamas gaunančioms šalims, ir BRICS, ir ES;
Points out that enhancing transparency on financing flows, ensuring competitive bidding in projects, and assessing fully the macroeconomic impact of financing in the field of development policies is in the interest of low-income countries, the BRICS and the EU;
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011) 0813),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0813 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7‑0500/2011 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union , pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0500/2011 ),
dėl vieningos Europos kolektyvinių ieškinių koncepcijos
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................24
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
– atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. birželio mėn. paskelbtą gairių projektą „Žalos ieškiniuose dėl žalos atlyginimo, susijusiuose su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 arba 102 straipsnių pažeidimais, dydžio nustatymas“,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
– atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/22/EB dėl ieškinių dėl uždraudimo ginant vartotojų interesus
– having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests
– atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. paskelbtą konsultacijų dokumentą, skirtą diskusijoms dėl tolesnių veiksmų, susijusių su žaliąja knyga „Kolektyvinis žalos atlyginimas vartotojams“,
– having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on the White Paper on damages actions for breach of the EC antitrust rules
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl 2009 m. konkurencijos politikos ataskaitos
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl alternatyvių ginčų sprendimo būdų sprendžiant civilinius, komercinius ir šeimos klausimus
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Priimti tekstai, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. savo rezoliuciją dėl direktyvos dėl tarpininkavimo įgyvendinimo valstybėse narėse, jos poveikio tarpininkavimui ir taikymo teismuose
– having regard to its resolution of 13 September 2011 on the implementation of the directive on mediation in the Member States, its impact on mediation and its take-up by the courts