natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dėl tokio požiūrio taikomieji moksliniai tyrimai vertinami labiau nei fundamentalūs tyrimai, naujų technologijų plėtra vertinama labiau nei naujų mokslinių teorijų kūrimas, o trumpalaikės perspektyvos labiau nei ilgalaikiai įsipareigojimai.
This analysis leads to favour applied research rather than basic investigation, the development of new technologies rather than the discovery of new scientific theories, a short term perspective instead of a long period commitment.
Diskusijų metu buvo kalbėta beveik vien tik apie mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos ekonominę vertę, vis daugiau dėmesio buvo skiriama priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti intelektinės nuosavybės teises.
The debate has been focused almost entirely on the economic value of R&D, more and more attention has been paid to instruments to protect Intellectual Property Rights (IPR’s).
Pastaraisiais metais įvyko didelių pasikeitimų, susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis: saugomų žinių sritys tapo platesnės, o patentų turėtojams buvo suteikta daugiau teisių.
In recent years, deep changes took place regarding the system of IPR’s: widening areas of protected knowledge and granting a broader range of rights to patent holders.
Padaugėjo patentuojamų objektų, įskaitant programinę įrangą ir duomenis (genetikos ir geofizikos srityse); buvo įtrauktos net pagrindinės mokslo sritys (pvz., matematika ir biologija).
Patentable topics has been widened including software and databases (those related to genetics and geophysics) and even basic science has been involved (like mathematics and biology).
Tačiau šiuo klausimu turime dvi skirtingas pozicijas.
But two divergent positions exist on the matter.
Viena vertus, siekiama užtikrinti paskatas išradėjams: jei nebus apsaugota autoriaus gaunama ekonominė nauda, kyla rizika, kad sumažės naujovių.
On one side, it is due to guarantee incentives to inventors: if the economic return for the author is not protected, there is a risk of slowing down innovation.
Antra vertus, dėl intelektinės nuosavybės teisių išplėtimo gali atsirasti nepageidautinų kliūčių skleisti žinias, o žinių sklaida yra naujovių akstinas.
On the other side, broadening IPR´s can create undesired obstacles to the spread of knowledge, the very basic ingredient for innovation.
Jei patentai bus pernelyg daug išplėsti, galėtų deformuotis techninėms naujovėms skirti šaltiniai: investicijos būtų skiriamos sritims, duodančioms didesnės asmeninės naudos užuot investavus į daugiau naudos visuomenei galinčias duoti sritis
An excessive extension of patents could generate a distortion of resources allocated for technical innovation, investments that are routed towards areas with bigger private return rather than on those with greater interest for the whole society
Governments were asked to adopt appropriate measures to guarantee that scientific data from public financed research were made available to everyone. .
Governments were asked to adopt appropriate measures to guarantee that scientific data from public financed research were made available to everyone .
Pranešėjas mano, kad svarbu grįžti prie pagrindinės mokslinių tyrimų užduoties: kurti naujų žinių
The rapporteur believes that it is important to go back to the main mission of scientific research: the creation of new knowledge
Svarbu dar kartą apsvarstyti išankstinį visuotinį nusistatymą, kad tarp mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių yra linijinis ryšys.
It is necessary to re-evaluate a diffused preconception that sees a linear relationship between R&D and innovation.
Be abejo, tarp jų yra sąsajų, bet jos yra sudėtingesnės ir turbūt susijusios su sritimis už mokslo ribų.
Indeed, correlations do exist but they involve higher levels of complexity and potentially have to do with areas well outside the realm of science.
Taigi vertėtų pakeisti supratimą apie mokslinius tyrimus, kaip tam tikrą universalią priemonę, padėsiančią išspręsti ekonomines ir socialines problemas.
Therefore, the perception of research as a sort of "panacea" to solve economic and social problems needs to be corrected.
Kita vertus, negalime įsivaizduoti, kad moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla liktų iliuzijas kuriančių mokslininkų rankose.
On the other hand, we cannot imagine leaving R&D only in the hands of scientists working in their "ivory tower".
Nors moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla ne iš karto duoda matomos ir tiesioginės ekonominės naudos, jie yra pagrindinis veiksnys Europoje kuriant žiniomis paremtą visuomenę.
Although it does not directly address visible and immediate economic dividends, R&D is a fundamental factor for the creation of the knowledge based society in Europe.
Turime įtikinamų įrodymų, kad viešai finansuojami tyrimai duoda reikšmingą socialinę naudą.
There is convincing evidence that public-funded research produces considerable social benefits.
Tačiau ši nauda dažnai yra nedidelė, įvairiarūšė, sunkiai apibrėžiama ir išmatuojama ir svarbiausia – netiesioginė.
However, these benefits are often thin, heterogeneous, difficult to characterize and to measure, and mainly indirect.
Viešuosius mokslinius tyrimus vertėtų laikyti greičiau idėjų ir metodų šaltiniu ir – svarbiausia – būdu išmokyti žmones spręsti sudėtingas problemas.
Public research must be considered more like a source of new ideas, methods and, above all, as a mean to train people to solve complex problems.
Deja, nėra paprastų būdų, kaip apibūdinti iš viešai finansuojamų mokslinių tyrimų gaunamą naudą ir dar sunkiau nustatyti išteklių apimtį ir sritis, į kurias vertėtų investuoti dar ir dėl to, kad tarp šalių ir sričių yra didelių skirtumų.
Unfortunately there are no simple models to describe the nature of the benefits stemming from public funded research and it is even more difficult to establish the amount of resources and the areas on which to invest, also because there are considerable differences among countries and fields.
Esamoje literatūroje nurodoma, kad mokslinių tyrimų finansavimą, kaip ir kitas viešai finansuojamas sritis (pvz., saugumą ir gynybą ), ne taip lengva pateisinti tik nurodant išmatuojamą ekonominę naudą .
The literature available indicates that the financing of research, like many other public funded fields (such as security and defence ), is not easy to justify only in terms of " measurable economic benefits ”.
Vadovavimas moksliniams tyrimams
The need for research governance
Tokios ambicijos ir tokia ateities vizija labai svarbūs, jei norima, kad Europos politikoje atsispindėtų pagrindiniai visuomenės poreikiai.
Such ambitions and such a vision of the future are vital if policy in Europe has to reflect major societal concerns.
Tačiau mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos vaidmuo šiame procese bus ribojamas, jei nebus tinkamai aptarta keletas pagrindinių veiksnių, šiuo metu trukdančių Europai išnaudoti visą su mokslu ir technologijomis susijusį potencialą.
However, the part that R&D can play in this process will be constrained if a number of key factors, which currently prevent Europe from achieving its full S&T potential, are not adequately addressed.
Pranešėjas mano, kad naujovių diegimas Europoje, o kartu jo augimo potencialias priklauso nuo subalansuotos žinių kūrimo ir platinimo sistemos vystymo.
The rapporteur believes that the innovative performance of Europe, and thus its growth potential, depends upon the development of a “ balanced system " of knowledge production and distribution.
Komisijos ir valstybių narių tikslas – investuoti į žmogiškąjį kapitalą, stiprinti ryšius ir tinkamai platinti žinias.
The role of the Commission and MS’s then is to invest in human capital, intensify relationships, and optimise the flows of knowledge.
Europa turėtų ieškoti alternatyvių kriterijų, kaip apskaičiuoti politikos priemonių veiksmingumą, ir ypač ištirti valstybės paramos katalitinį poveikį, taip pat vadinamą „veikimo papildomumu“.
Europe has to search for alternative criteria to measure the effectiveness of policy instruments, especially looking at the catalyst effects of public support, also referred to as “ behavioural additionality ”
Viena iš priežasčių, kodėl Europa nėra stipri mokslo ir technologijų srityje, yra ta, kad moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai nepakanka finansavimo
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006 .
Jei Europa nori susidoroti su sunkiomis užduotimis, su kuriomis ji XXI amžiaus pradžioje susiduria ekonomikos, socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse, ji turės daugiau lėšų skirti moksliniams tyrimams.
If Europe wants to tackle the tough economic, social and environmental challenges it faces at the beginning of the twenty-first century, it will need to spend more on research.
Tačiau nuo 2000 m. moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skiriamų lėšų augimas buvo nepakankamas norint pasiekti šių tikslų
However, the growth in its R&D spending since 2000 has been insufficient to achieve this target
Tačiau didelė naudojamų lėšų skirtumo su konkurentais dalis susijusi su moksliniais tyrimais ir taikomąja veikla, kurie finansuojami pramonės.
Yet much of the gap in spending compared with its competitors relates to R&D financed by industry.
Rinkos nesėkmės trukdo privačiam sektoriui socialiniu požiūriu optimaliai investuoti į mokslinius tyrimus.
Market failures prevent the private sector from investing in research at the socially optimum level.
Vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį: suteikia paskatų ir sąlygas, skatinančias moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirti daugiau privačių investicijų, ir paremia mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą tuomet, kai įmonės to nesiima daryti.
Governments have an important role to play: both by providing incentives and conditions which encourage more private investment in R&D, and by stepping in to support R&D in cases where business would not otherwise do so.
Tačiau visų pirma vyriausybių vaidmuo yra sudaryti sąlygas tam, kad būtų galima kurti žinias ir skelbti jas visai visuomenei.
But, above all, the role of governments is creating the conditions to allow new knowledge to be created and made available to all society.
Žinios ir naujovės iš esmės yra „visuomenės gerovė“, kuri turėtų būti prieinama visiems visuomenės nariams.
Indeed, knowledge and innovation have the characteristics of a " public good", that is, something that should be accessible to everybody in a society.
Valstybės paramos moksliniams tyrimams poreikį lemia naujovių sistemos pobūdis ir svarba investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir tinklus siekiant užtikrinti žinių įsisavinimą.
"The need for public support of research also derives from the system nature of innovation, and from the importance to invest in human capital and networks to ensure the absorption of knowledge.
Žinių kūrimo procesas daug sudėtingesnis negu matyti iš linijinio modelio.
The process of knowledge production is much more complex than the linear model suggests.
Tarp įvairių naujovių proceso etapų esama grįžtamosios informacijos, kurią galima būtų laikyti sistema, kuriai labai svarbūs instituciniai ryšiai ir žinių platinimas tarp įvairių veikėjų.
There are many feedback effects between the various stages in the innovation process, which is best considered as a system, where institutional relationships and the flows of knowledge between actors are of critical importance."
„Turint galvoje ribotus mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos finansavimo šaltinius vis svarbiau užtikrinti, kad nedidelės lėšos būtų naudojamos kaip įmanoma veiksmingiau.
"Against the background of limited resources for R&D it has become even more important to ensure that scarce funds are spent as effectively as possible.
Tačiau negana to, kad Europa palyginti nedaug investuoja į mokslinius tyrimus, padėtis dar labiau blogėja dėl Europos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos struktūrinių trūkumų.
However, the already negative effects of Europe's relatively low investment in research (...) are compounded by a number of structural deficits inherent in the European R&D system.
Dėl šio sistemos trūkumo Europa mažiau patraukli investuojantiems į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą ir mokslininkams, o moksliniams tyrimams padaroma žalos, nes jie darosi fragmentiški.
These systemic weaknesses make Europe a less-attractive place for R&D investors and researchers, and produce a wasteful fragmentation of research efforts.
Pagrindinė problema Europoje yra vadovavimas moksliniams tyrimams.
At the heart of the problem is the issue of research governance in Europe.
ES vis labiau informuojama apie poreikį geriau organizuoti daugiapakopę vadovavimo moksliniams tyrimams sistemą siekiant užtikrinti didesnį politikos papildomumą, sumažinti finansavimo fragmentaciją ir vengti veiklos dubliavimosi.
In the EU there has been an increasing awareness of the need to better organize the multi-level governance systems for research in order to ensure greater complementarities of policies, to reduce fragmentation of funding and to avoid duplication of efforts.
Taip pat matome didėjančios regionizacijos įrodymus.
There is also evidence of the increasing regionalization.
Tokių regionų kaip Silikono slėnis ir Kembridžas sėkmė įtikino vyriausybes, kad reikia kurti daugiau tokių inovacinių žinių sistemų.
The success of areas like Silicon Valley and Cambridge has convinced governments of the need to create more of these innovative knowledge clusters.
„Kita vertus (..), ES lygmeniu gerokai padidėjo intervencijos veiksmų mastas ir apimtis.
"On the other hand .... there has been a significant growth in the scale and scope of the EU level of intervention.
Įgyvendinus 1984 m.
Since the 1st Framework Programme in 1984, European research policy has expanded in terms of its ambition and its budget. ...
Kitaip nei Jungtinėse Amerikos Valstijose ar Japonijoje, Europoje moksliniai tyrimai yra dalis nacionalinių viešųjų sistemų.
Unlike the United States or Japan, European research still represents a “puzzle” of national public systems.
ES jau dabar pagal pagrindų programas finansiškai remia tarptautinius bendrus mokslinius tyrimus.
The EU already helps to compensate funding trans-national collaborative research under the FP’s.
Tačiau finansinė parama, kurią šiuo metu gali suteikti ES, yra ribota.
However, the financial support the EU can offer today is limited.
Bendrijos veikla atspindi 28-ą mokslinių tyrimų politiką, o jos biudžetą sudaro tik 6 proc. viešųjų lėšų.
Community efforts represent a 28th research policy , with a budget of only around 6% of public funding, it cannot be sufficiently dynamic to have a truly integrating effect on national policies.
„Europos mokslinių tyrimų sistemoje visais politikos lygmenimis (regioniniu, nacionaliniu, Bendrijos, vyriausybių) tarp skirtingų veikėjų (valdžios institucijų, įmonių, universitetų, mokslinių tyrimų institutų) buvo sukurta daugiau ryšių“
"More links had to be established between the different players (public authorities, firms, universities, research institutes) at all policy levels (regional, national, Community, inter-governmental) in the European research system."
Kita vertus, nuo 2000 m. gerokai pasikeitė aplinkybės:
On the other hand, the context has evolved considerably since 2000:
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . ir, atsižvelgiant į turimas tendencijas, ateityje Europos mokslinių tyrimų dalis sudarys mažiau kaip 10 proc. visuotinio žinių kūrimo;
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . and, given the current trends, Europe's share of research will one day represent less than 10% of global knowledge production.
- padidėjo socialiniai ir ekonominiai uždaviniai (padidėjo socialiniai ir ekonominiai skirtumai, pasikeitė klimatas, iškilo senėjimo klausimas, atsirado infekcinių ligų rizika) ir bendrai sutariama, kad ES ir pasauliniu mastu reikia ryžtingiau imtis bendrų veiksmų, ypač mokslo ir technologijų srityse;
- Various socio-economic challenges are grown – increased socio-economic disparities, climate change, ageing, and risks of infectious diseases – and there is a consensus that stronger concerted actions are needed at EU and global level, notably in science and technology.
ES turi senas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos aukštos kokybės tradicijas, bet jos dažnai yra pasklidusios Europoje: 80 proc. mokslinių tyrimų atliekama nacionaliniu lygmeniu, dažniausiai pagal nacionalines ir regionines mokslinių tyrimų programas.
The EU has a long tradition of excellence in R&D, but this excellence is often scattered across Europe, with 80% of public research being conducted at national level, mainly under national or regional research programmes.
Tai labai dažnai reiškia, kad iki galo neišnaudojamas ES mokslinių tyrimų potencialas.
This all too often means that the potential of EU research is not fully exploited.
Komisijos žaliojoje knygoje nurodomi pagrindiniai klausimai, kurie susiję su visa Europos mokslinių tyrimų erdve.
The Commission Green Paper points out crucial issues cutting across all dimensions of the ERA:
- reikėtų skatinti sukurti mokslinių tyrimų vidaus rinką (joje laisvai juda žinios, mokslininkai ir technologija), siekiant glaudžiau bendradarbiauti, skatinti naujoves ir geriau skirstyti lėšas.
- The creation of an 'internal market' for research - an area of free movement of knowledge, researchers and technology - with the aim of increasing cooperation, stimulating innovation and achieving a better allocation of resources;
Plėtojama giliai Europos visuomenėje įsigalėjusi Europos mokslinių tyrimų politika.
The development of a European research policy deeply rooted in European society.
Vadovaujantis ja turėtų būti remiama visuomenei svarbių sričių, pvz., sveikatos, energijos ir klimato kaitos, pažanga.
It should support advancement in fields of a major public concern, such as health, energy and climate change.
- Reikėtų pertvarkyti Europos mokslinių tyrimų struktūrą siekiant pusiausvyros tarp konkurencijos ir bendradarbiavimo bei pasiekti aukšto lygio pasauliniu mastu.
- A restructuring of the research fabric in Europe is needed to achieve a balance between competition and cooperation and in order to develop world-class excellence.
- Atliekant Europos mokslinius tyrimus turėtų būti atsižvelgiama į per pastarąsias ES plėtras dar padidėjusią Europos įvairovę.
- European research must fully benefit from Europe's diversity, which has been enriched with the recent EU enlargements.
Nors pradiniai Europos mokslinių tyrimų erdvės tikslai išlieka galioti ir šiuo metu, reikalingas dinamiškesnis požiūris.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006, p.
Tai reikštų atsakomybės perskirstymą ir poreikį apimti platesnes sritis nei dabartinė Europos mokslinių tyrimų sistema.
This means a reallocation of responsibilities and assumes going beyond the existing structure of the European research system...."
„Dėl šios naujos sistemos būtų ambicingiau vertinamas Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimas.
"This " New Deal " would involve a more ambitious approach towards the realisation of the European Research Area.....
Kitaip nei pradinėje EMTE iniciatyvoje, pagal ją būtų ne tik tiesiog skatinama sukurti ryšius tarp esamų Europos mokslo ir technologijos sričių veikėjų, kurių kiekvienas turi savo vaidmenį ir atsakomybę.
Unlike the original ERA initiative, it does not simply promote the establishment of links between existing European S&T players, each with their own existing roles and responsibilities.....
Jos tikslas visų pirma yra padėti išlikti prieinamiems vykstančių diskusijų ir tyrimo rezultatams.
It is, above all, important to keep an open mind about the outcome of this debate and inquiry.
Tai reikštų kai kurių sričių nacionalinės ar regioninės veiklos išplėtimą.
It could mean an expansion of national or regional activities in some areas.
O tai galėtų sąlygoti kitų sričių ES lygmens veiklos padidėjimą.
It could lead to an increase in EU-level actions in others.
Gali netgi prireikti įsteigti naujas bendras Europos mokslo ir technologijų institucijas, remiantis Europos branduolinių tyrimų organizacijos (angl.
It may even result in a need to build new, common European S&T institutions"
EKA), kurios yra puikus sėkmės pavyzdys, modeliais.
266. , looking at organizations like CERN and ESA, good examples of success stories.
ES sugebėjimas tai daryti galėtų būti postūmis pradėti naują Europos mokslinių tyrimų tarpsnį.
The EU ability to do so could herald a new phase for European research.
Naujos perspektyvos“ ( COM(2007)0161 ); pabrėžia, kad labai svarbu sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę siekiant įgyvendinti Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslus;
Warmly welcomes the Commission Green paper on the European Research Area: New Perspectives ( COM(2007)0161 ); underlines that the creation of the European Research Area (ERA) is vital to achieve the objectives of the Lisbon Strategy for Growth and Jobs;
15. , atsižvelgiant į mokslininkų poreikius ; ir taip pat remia Komisijos pasiūlymą dėl mėlynosios kortelės sistemos sukūrimo, nes būtų naudinga žmogiškiesiems ištekliams M&T srityje, kurios neapima direktyva;
15 . , taking full account of the needs of researchers ; also gives supports to the Commission's proposal for the creation of a blue card system which would be of great value for human resources in S&T not covered by the directive;
6. pabrėžia teisinės sistemos, susijusios su intelektinės nuosavybės mokslinėmis publikacijomis, svarbą, nes ji geriausiai užtikrina prieigą prie mokslinės informacijos, išlaikydama Sąjungos įmonių svarbą mokslinių publikacijų srityje;
Highlights the importance of a legal framework for intellectual property in scientific publications which guarantees the best possible access to scientific information while safeguarding the major role played by EU undertakings in scientific publishing;
9. pažymi, kad vartotojai yra svarbi rinkos varomoji jėga, kuri savo pasirinkimu gali skatinti naujoves; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių priemonių skatinant visuomenės diskusijas dėl ERA;
Notes that consumers are one of the important market driving forces who, through the exercise of choice, can generate incentives for innovation; calls on the Commission and Member States to take further steps to stimulate public debate on the importance of the ERA;
12. pabrėžia MVĮ svarbų vaidmenį siekiant Lisabonos strategijos tikslų, aktyviai dirbant ir kuriant ERA; pritaria Komisijos skatinimui į Europos technologijų perdavimo procesą pritraukti MVĮ.
Highlights the specific and major role of SMEs for achieving the objectives of the Lisbon Strategy through active participation and development of the ERA; welcomes the Commission's incentives towards attracting SMEs to the technology transfer process in Europe.
dėl žaliosios knygos „Europos mokslinių tyrimų erdvė.
on The European Research Area: New Perspectives
dėl Pasaulinio energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondo
on the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
Anders Wijkman, Vystymosi komitetas,
Anders Wijkman , Committee on Development,
Eija-Riitta Korhola , Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
Eija-Riitta Korhola , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................11
OPINION of the Committee on Development (*) .................................................11
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ 14
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 14