natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indija, Pakistanas ir Šiaurės Korėja pasisako už visapusišką ir nediskriminacinę programą, kuria būtų siekiama atsisakyti branduolinių ginklų įgyvendinant branduolinių ginklų konvenciją (BGK).
India, Pakistan and North Korea all support a comprehensive and non-discriminatory program to eliminate nuclear weapons through a Nuclear Weapons Convention (NWC).
Turbūt galima suprasti, kad šaltojo karo metu supervalstybių konfrontacija neleido pasiekti pažangos įgyvendinant BGNS numatytą branduolinio nusiginklavimo įsipareigojimą.
It is perhaps understandable that during the Cold War the super-power's confrontation prevented progress on the NPT nuclear disarmament obligation.
Iškart po šaltojo karo atrodė, kad atsirado naujų nusiginklavimo galimybių.
Immediately after the end of the Cold War, new opportunities for disarmament seemed to be possible.
1995 m. valstybės, sutarties šalys, susitarė, pasibaigus numatytam 25 metų sutarties galiojimo laikotarpiui, pratęsti jos galiojimą „neribotam laikui“, papildydamos ją esminėmis sąlygomis, įskaitant įsipareigojimą iki 1996 m. sudaryti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį, pradėti derybas dėl sutarties dėl skiliųjų medžiagų kontrolės ir siekti visiško branduolinio nusiginklavimo.
In 1995 , the States Parties agreed to extend the Treaty ‘indefinitely’ past its initial 25 years with key conditions being attached including a commitment to conclude a Comprehensive Test Ban Treaty by 1996, commence negotiations on a treaty to control fissile materials and to pursue complete nuclear disarmament.
Valstybės taip pat priėmė rezoliuciją, kurioje raginama Artimuosiuose Rytuose suformuoti zoną be branduolinio ginklo, ir susitarė stiprinti BGNS peržiūros procesą.
The States also adopted a resolution calling for a nuclear-weapon-free zone in the Middle East and agreed to strengthen the NPT review process.
2000 m. valstybės, sutarties šalys, bendru sutarimu pritarė trylikai praktinių žingsnių, siekiant metodiškų ir pažangių pastangų įgyvendinti BGNS VI straipsnį, kuriame įtvirtintas valstybių, sutarties šalių, branduolinio nusiginklavimo įsipareigojimas.
In 2000 the States Parties agreed by consensus to a set of 13 Practical steps for systematic and progressive efforts to implement Article VI of the NPT, the article committing States Parties to nuclear disarmament.
Šiuos žingsnius būtų galima apibendrinti taip: aiškus branduolinį ginklą turinčių valstybių įsipareigojimas visiškai sunaikinti savo branduolinį arsenalą, konkrečios suderintos priemonės, siekiant dar labiau sumažinti branduolinių ginklų sistemų operacinius pajėgumus, visų branduolinį ginklą turinčių valstybių veiksmai, lemiantys branduolinį nusiginklavimą siekiant tarptautinio stabilumo, branduoliniam nusiginklavimui taikomas negrįžtamumo principas, tikrinimo pajėgumų plėtra, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi susitarimų dėl branduolinio nusiginklavimo, kuriant ir išsaugant pasaulį be branduolinių ginklų.
These steps can be summarized as follows: unequivocal undertaking by the nuclear-weapon States to accomplish the total elimination of their nuclear arsenals, concrete agreed measures to further reduce the operational status of nuclear-weapon systems, steps by all the nuclear-weapon States leading to nuclear disarmament in a way that promotes international stability, the principle of irreversibility to apply to nuclear disarmament, and the development of the verification capabilities that will be required to provide assurance of compliance with nuclear disarmament agreements for the achievement and maintenance of a nuclear-weapon-free world.
Tačiau pažanga įgyvendinant žingsnius, dėl kurių sutarta 2000 m., yra nepakankama, jei jos išvis būta.
However, there has been little, if any, progress on the implementation of the 2000 agreed steps.
2005 m.
At the 2005 NPT Review Conference the States parties struggled to put together a common agenda and failed to agree on any outcome document, largely because of disagreement between the nuclear weapon states and non-nuclear weapon states .
BGNS peržiūros konferencijoje valstybėms, sutarties šalims, sunkiai sekėsi parengti bendrą darbotvarkę ir nepavyko susitarti dėl jokio baigiamojo dokumento pirmiausia dėl branduolinį ginklą turinčių valstybių ir branduolinio ginklo neturinčių valstybių nesutarimų.
The former emphasized the importance of strengthening non-proliferation efforts and focusing on specific cases of actual and suspected non-compliance with the non-proliferation obligations of the Treaty.
Branduolinio ginklo neturinčios valstybės pabrėžė nusiginklavimo įsipareigojimų laikymosi ir įgyvendinimo svarbą.
The latter emphasized the importance of compliance with and implementation of disarmament obligations.
BGNS peržiūros konferencijos susirūpinimą branduolinio ginklo neplatinimo klausimais padidino Šiaurės Korėjos sprendimas atlikti branduolinį bandymą, tariamas Irano ketinimas sukurti patobulintą urano sodrinimo programą, kai kurių kitų valstybių (ypač Artimųjų Rytų) pareiškimai apie planus pradėti civilines branduolinės energijos programas ir tebesitęsiantis BGTV nenoras įgyvendinti savo nusiginklavimo įsipareigojimus.
Since the 2005 NPT Review Conference, proliferation concerns have been heightened by North Korea’s decision to launch a nuclear test, Iran’s alleged intention to develop an enhanced uranium enrichment program, announcements by a number of additional States (especially in the Middle East) of plans to commence civilian nuclear energy programs, and the continuing resistance by the NWS to implementing their nuclear disarmament obligations.
Kita peržiūros konferencija vyks 2010 m . balandžio ir gegužės mėn.
The next Review Conference will meet in New York in April–May 2010 .
Trečiasis ir paskutinis Parengiamojo komiteto posėdis prieš šią konferenciją vyks 2009 m. gegužės 4–15 d.
The third and final Preparatory Committee for this conference will meet from 4–15 May 2009 in New York.
· 1995 m. ir 2000 m. branduolinio nusiginklavimo įsipareigojimų įgyvendinimas;
· Implementation of the 1995 and 2000 nuclear disarmament commitments;
· 1995 m. rezoliucijos dėl Artimųjų Rytų operacionalizavimas;
· Operationalization of the 1995 resolution on the Middle East;
· Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties įsigaliojimas;
· Entry into force of the Comprehensive Test Ban Treaty;
· derybų dėl sutarties dėl skiliųjų medžiagų pradžia;
· Commencement of negotiations of a fissile materials treaty;
· kokybinis ir kiekybinis branduolinių pajėgų gerinimas branduolinį ginklą turinčiose valstybėse;
· Qualitative and quantitative improvement of nuclear forces by the nuclear weapon states;
· sutarties visuotinimo didinimas;
· Universalization of the Treaty;
· „neigiamos saugumo garantijos“;
· “Negative security assurances”;
· papildomų zonų be branduolinio ginklo steigimas;
· The establishment of additional nuclear weapon free zones;
· susitarimai su NATO valstybėmis dėl bendro branduolinių pajėgumų naudojimo;
· Nuclear sharing arrangements with NATO countries;
· derybų dėl branduolinių ginklų konvencijos pradžia ir praktiniai parengiamieji darbai tokioms deryboms remti;
· Commencement of negotiations for a nuclear weapons convention and practical preparatory work to support such negotiations;
· Šiaurės Korėjos, Irano ir Sirijos branduolinės programos;
· The nuclear programmes of North Korea, Iran, and Syria;
· ataskaitų apie branduolinį nusiginklavimą teikimo sistemos sukūrimas;
· Establishing a reporting mechanism for nuclear disarmament; and
· nuolatinio BGNS sekretoriato įsteigimas.
· Establishing a standing NPT secretariat.
Čia dėmesys turi būti sutelktas į pasaulio be branduolinio ginklo siekio įgyvendinimą per branduolinių ginklų konvenciją, kuri patvirtinama kaip vienintelė viską apimanti sutartis arba kaip susitarimų paketas.
This should focus on the achievement of a nuclear weapons free world through nuclear weapons convention established as one all-covering treaty or as a package of agreements.
1 Priimti tekstai, P6_TA(2008)0255 . .
1 Texts adopted, P6_TA(2008)0255 .
Be to, EP 2005 m. kovo 9 d. rezoliucijoje pareiškė, kad ES turi paremti pavyzdinės Branduolinių ginklų konvencijos patvirtinimą
In addition, the EP has argued in its resolution of 9 March 2005, that the EU should support the establishment of the Model Nuclear Weapons Convention.
2 2005 m. kovo 9 d. rezoliucija (10 punktas): „ragina ES daug dirbti siekiant priimti pavyzdinę Branduolinių ginklų konvenciją, kuri jau pateikta JT ir kurioje galėtų būti numatyti pagrindiniai veiksmai teisiškai privalomame nusiginklavimo procese.“ .
2 resolution of 9 march 2005 (para 10) "urges the EU to work hard for the establishment of the Model Nuclear Weapons convention, as has already been deposited at the UN and which could provide a framework of steps within a legally binding disarmament process.
EP taip pat parėmė tarptautinės merų kampanijos nusiginklavimo iniciatyvas.
The EP has also supported disarmament initiatives from the international Mayors' campaign.
2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje EP pareiškė, kad jis „iš naujo reiškia paramą Hirosimos ir Nagasakio merų pradėtai tarptautinei merų kampanijai už branduolinį nusiginklavimą ir rekomenduoja, kad tarptautinė bendruomenė atidžiai apsvarstytų šios kampanijos „2020 m. vizijos projektą“, kuriame primygtinai siūloma parengti visų branduolinių ginklų sunaikinimo programą ir jos tvarkaraštį“
In its resolution of 10 March 2005, it states "renews its support for the international Mayors' campaign -initiated by the Mayors of Hiroshima and Nagasaki - on nuclear disarmament and recommends the international community to carefully consider the Campaign's 'Project Vision 2020', urging a scheduled program of elimination of all nuclear weapons."
3 EP rezoliucija dėl Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties peržiūros konferencijos: branduoliniai ginklai Šiaurės Korėjoje ir Irane , P6_TA(2005)0075 , 20 punktas. .
3 EP Resolution, Review of the Non-proliferation Treaty - Nuclear arms in North Korea and Iran , P6_TA(2005)0075 paragraph 20.
Kas yra Branduolinių ginklų konvencija ir kaip ji atsirado?
What is the Nuclear Weapons Convention and how did it come about?
Branduolinių ginklų konvencija yra siūloma tarptautinė sutartis, kuria siekiama uždrausti branduolinių ginklų kūrimą, bandymą, gamybą, kaupimą, perdavimą, naudojimą ir grasinimą panaudoti, taip pat numatomas jų sunaikinimas.
A Nuclear Weapons Convention is a proposed international treaty that would prohibit the development, testing, production, stockpiling, transfer, use and threat of use of nuclear weapons, as well as provide for their elimination.
Jos forma būtų panaši į dabar galiojančių konvencijų, kuriomis draudžiami kitų kategorijų ginklai, kaip antai biologiniai ginklai, cheminiai ginklai, priešpėstinės minos ir kasetiniai sprogmenys.
It would be similar in form to existing conventions outlawing other categories of weapons, such as biological weapons, chemical weapons, anti-personnel mines and cluster-munitions.
Pavyzdinėje konvencijoje
The model convention
4 NPT/Conf.2010/P.CI/WP17. būtų reikalaujama, kad branduolinių ginklų turinčios valstybės juos sunaikintų per keletą etapų, pirmiausia panaikindamos jų aukščiausios parengties statusą, išveždamos juos iš dislokacijos vietų, nuimdamos kovines galvutes nuo jų gabenimo priemonių, deaktyvuodamos kovines galvutes pašalinant sprogstamuosius užtaisus ir perduodamos skiliąsias medžiagas JT kontrolei.
4 NPT/Conf.2010/P.CI/WP17. would require countries with nuclear weapons to destroy them in stages, including taking them off high alert status, removing them from deployment, removing the warheads from their delivery vehicles, disabling the warheads by removing the explosive "pits", and placing the fissile material under UN control.
Konvencijoje būtų uždrausti ne tik branduoliniai ginklai, bet ir jiems gaminti tinkamų skiliųjų medžiagų, konkrečiai labai prisodrinto urano ir atskirto plutonio, gamyba.
As well as outlawing nuclear weapons, the convention would prohibit the production of fissile materials suitable for making them, namely highly enriched uranium and separated plutonium.
Konvencija būtų įsteigta agentūra, užtikrinsianti, kad valstybės narės laikytųsi sutarties nuostatų.
It would establish an agency to ensure that countries comply with the terms of the treaty.
Šiai įstaigai branduolinių ginklų turinčios valstybės teiktų ataskaitas, ji vykdytų ginkluotės objektų patikras, palydovinėmis fotografijomis ir nuotoliniais davikliais rinktų žvalgybinius duomenis, taip pat atliktų branduoliniams ginklams gaminti tinkamų medžiagų gamybos ir perdavimo stebėseną.
This body would receive progress reports from nuclear-armed states, conduct inspections of weapons facilities, acquire intelligence through satellite photography and remote sensors, and monitor the production and transfer of materials suitable for making nuclear weapons.
Branduolinių ginklų konvencijos bendrosios aplinkybės
Background to the Nuclear Weapons Convention
2007 m. už šią rezoliuciją balsavo 127 valstybės, įskaitant keturias branduolinių ginklų turinčias valstybes: Kiniją, Indiją, Pakistaną ir Šiaurės Korėją.
In 2007, 127 countries voted in favour of the resolution, including four countries with nuclear weapons: China, India, Pakistan and North Korea.
1997 m. teisės, mokslo, nusiginklavimo ir derybų ekspertų grupė parengė pavyzdinę branduolinių ginklų konvenciją , kurią Kosta Rika pateikė JT Generaliniam Sekretoriui kaip svarstytiną projektą.
In 1997, a consortium of experts in law, science, disarmament and negotiation drafted a Model Nuclear Weapons Convention , which Costa Rica submitted to the UN Secretary-General as a discussion draft.
1 NPT/Conf.2000/MC.I/SB.1/WP.4, 2000 m. gegužės 8 d., 200 Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo Šalių peržiūros konferencija.
1 NPT/Conf.2000/MC.I/SB.1/WP.4, 8 May 2000, 200 Review Conference of the Parties to the Treaty on the Non Proliferation of Nuclear Weapons.
Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamosios nuomonės dėl grasinimo panaudoti branduolinį ginklą ar jo panaudojimo tolesnis nagrinėjimas.
Follow up to the advisory opinion of the International Court of Justice on the Legality of the Threat or Use of Nuclear Weapons.
Malaizijos ir Kosta Rikos pateikti darbo dokumentai. , kuriame raginama pradėti derybas dėl BGK, kuri būtų veiksmingiausias būdas įgyvendinti BGNS nustatytą nusiginklavimo įsipareigojimą ir užtikrint BGNS visuotinumą (atsižvelgiant į tai, kad Indija ir Pakistanas remia BGK, bet ne dabar galiojančios redakcijos BGNS).
Working papers submitted by Malaysia and Costa Rica. to the NPT Review Conferences calling for the commencement of negotiations leading to a NWC as the most effective way to implement the NPT disarmament obligation and to achieve NPT universality (considering that India and Pakistan support a NWC but not the NPT in its currently indiscriminate form).
Pavyzdinė BGK buvo pristatyta kaip dokumentas, galintis būti naudingas tokiose derybose.
The Model NWC was outlined as a useful document to assist in such negotiations.
Naujesnės redakcijos pavyzdinė konvencija buvo pateikta 2007 m. per pirmąjį Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2010 m. peržiūros konferencijos parengiamojo komiteto posėdį (2007 m. balandžio 30 d. – gegužės 11 d., Viena).
An updated version of the model convention was released in 2007 at the first meeting of the Preparatory Committee for the 2010 Review Conference of the Parties to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons (Vienna, 30 April – 11 May 2007).
Ta proga Kosta Rika vėl pateikė darbo dokumentą, atsižvelgdama į ankstesniuose darbo dokumentuose pareikštus raginimus ir juos pakartodama
At that occasion Costa Rica again submitted a working paper taking into account and reiterating the calls made in the previous working papers.
2 NPT/Conf.2010/P.CI/WP17. .
2 NPT/Conf.2010/PCI/WP.17.
Tuomet išnagrinėti papildomi mechanizmai ir priemonės, kurie būtų reikalingi.
It then explores additional mechanisms and measures that would be required.
Darbo dokumente konkrečiai sutarties šalys raginamos „pradėti daugiašales derybas dėl branduolinių ginklų konvencijos sudarymo ir pakviesti kitas valstybes, dar neprisijungusias prie Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, pradėti tokias derybas“
The working paper specifically calls for: “States Parties to commence multilateral negotiations leading to the conclusion of a nuclear weapons convention and invite those States that have not acceded to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons to join in such negotiations.”
4 Ibid, 5.C punktas. .
4 Ibid, point 5.C.
Darbo dokumente pripažįstama, kad visiškas branduolinis nusiginklavimas yra kompleksinis procesas, susidėsiantis iš daugelio veiksmų ir mechanizmų.
The paper recognises that complete nuclear disarmament is a complex process that will take a number of steps and mechanisms to achieve.
Todėl jos siūlo metodą, suderinantį laipsnišką procesą su išsamiu procesu.
They thus suggest an approach that combines a step-by-step process with a comprehensive process.
Jų nuomone, svarbu sutelkti tarptautinės bendruomenės dėmesį į konkrečius veiksmus siekiant branduolinio nusiginklavimo, kuriuos galima atlikti trumpuoju laikotarpiu.
In their view, what is important is to concentrate international attention on concrete steps towards nuclear disarmament, which are achievable in the short term.
Jungtinių Tautų būstinėje Rytų – Vakarų instituto surengtame renginyje, JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon pareiškė savo paramą BGK – svarbiausiam savo penkerių metų plano punktui: „[BGNS pasirašiusios valstybės] galėtų apsvarstyti galimybę susitarti dėl branduolinių ginklų konvencijos, sustiprintos rimta patikros sistema, kaip jau ilgą laiką siūlo Jungtinės Tautos.
On 24 October 2008, at an event at the UN organised by the East-West Institute, the UN Secretary-General Ban Ki-moon announced his support for the NWC as the first point in his five-point plan for nuclear disarmament "[NPT member states] could consider negotiating a nuclear-weapons convention, backed by a strong system of verification, as has long been proposed at the United Nations.
Kosta Rikos ir Malaizijos prašymu aš visoms JT valstybės narėms išplatinau tokios konvencijos projektą, kuris yra tinkamas atskaitos taškas.“
Upon the request of Costa Rica and Malaysia, I have circulated to all UN member states a draft of such a convention, which offers a good point of departure."
Kas yra Hirosimos ir Nagasakio protokolas ir kaip jis susijęs su pasiūlymu dėl Branduolinių ginklų konvencijos?
What is the Hiroshima Nagasaki Protocol and how does it relate to the proposal for a Nuclear Weapons Convention?
Hirosimos ir Nagasakio protokole, kurį 2008 m. gegužės mėn. parengiamojo komiteto posėdyje pateikė kampanijos „Merai už taiką“ dalyviai, numatyti trys pagrindiniai tikslai: pirma, raginti ir užtikrinti, kad BGNS pasirašiusios valstybės 2010 m. peržiūros konferencijoje įsipareigotų pradėti derybas dėl Branduolinių ginklų konvencijos; antra, raginti įgyvendinti tai, dėl ko jau susitarta anksčiau branduolinio nusiginklavimo srityje; trečia, numatyti priemones, dėl kurių būtų galima susitarti iki derybų ar derybų metu.
The Hiroshima-Nagasaki Protocol, which was launched by Mayors for Peace at the second PrepCom in May 2008, has three key aims: first, to urge and ensure that the NPT State Parties take responsibility at the 2010 Review Conference for launching the negotiations for the Nuclear Weapons Convention; second, to urge for the implementation of the previously agreed results in the area of nuclear disarmament; third, to identify measures that could already be agreed before the beginning of or during the negotiations.
Paprastais žodžiais tariant, Hirosimos ir Nagasakio protokolu siekiama paspartinti diplomatines pastangas užtikrinti, kad būtų imamasi veiksmų įgyvendinti ankstesnius ir naujus nusiginklavimo pasiūlymus.
In simple words, the Hiroshima-Nagasaki Protocol pushes for fast-track diplomatic efforts to ensure that actions are taken to implement previous and new disarmament proposals.
Hirosimos ir Nagasakio protokolas susideda iš trijų straipsnių:
The Hiroshima-Nagasaki Protocol consists of three articles:
I straipsnyje valstybės, įgyvendinančios branduolinio ginklo programas, raginamos imtis veiksmų, kurių galima imtis nedelsiant ir reikalaujančių mažų arba nereikalaujančių jokių sąnaudų, tačiau parodančių pasiryžimą atsisakyti branduolinės ginkluotės.
Article I calls for steps by states with nuclear weapon programs that can be taken rapidly and at little or no cost, but which demonstrate determination to end reliance upon nuclear weapons.
Įsigijimo programos ir pasirengimas naudoti turi būti nutraukti.
Acquisition programs are to be stopped as well as preparations for use.
Imantis atsargumo priemonių, visi branduoliniai ginklai ir jiems reikalingos medžiagos turi būti patalpinti į saugyklas laikantis saugos ir saugumo reikalavimų.
As a precautionary measure, all nuclear weapons and weapon-usable nuclear materials are to be placed in safe and secure storage.
III straipsnyje pabrėžiama, kad Protokolo pagrindas – BGNS, nedviprasmiškai pareiškiama, kad juo jokiu būdu nesumažinami nė vienos valstybės, Sutarties Šalies, įsipareigojimai pagal BGNS.
Article III underscores that the Protocol builds upon the NPT, stating explicitly that it is not to be construed as lessening in any way the NPT obligations of any State Party.
Protokolas, kuris bus pateiktas 3-iajame Parengiamojo komiteto posėdyje, turėtų būti patvirtintas 2010 m. peržiūros konferencijoje kaip atskiras protokolas arba kaip sutarties papildymas.
The Protocol, which will be tabled at the 3rd Prepcom, aims to be adopted at the 2010 Review Conference, either as a self-standing protocol or as an amendment to the Treaty.
Jį patvirtinus, šalys būtų įpareigotos iškart pradėti derybas ir jas be pertraukos tęsti iki pabaigos.
Once adopted the Parties would be committed to commencing negotiations immediately and to pursuing them, without interruption, to conclusion.
Protokole raginama įsteigti sekretoriatą, kuris talkintų derybose.
The Protocol calls for a Secretariat to be established to facilitate the negotiations.
Jame nenurodyta, kada tiksliai turi būti užbaigtos derybos, bet numatyti konkretūs tam tikrų branduolinio nusiginklavimo aspektų įgyvendinimo tikslai 2015 m. ir 2020 m.
It does not say precisely when negotiations should be concluded, but it sets benchmarks for implementation of specific aspects of nuclear disarmament at 2015 and 2020; verified cessation of acquisition and threat postures at the former date, and elimination of nuclear weapons and related infrastructure and material stockpiles at the latter.
Iki 2015 m. turi būti nutrauktas įsigijimas ir atsisakyta grasinimų (atliekant atitinkamas patikras), o iki 2020 m. turi būti sunaikinti branduoliniai ginklai, taip pat infrastruktūra ir medžiagų sankaupos.
By implication negotiations will need to be concluded prior to the first benchmark if other relevant benchmarks are to be included by 2015.
Iš to galima daryti išvadą, kad derybas teks užbaigti iki pirmojo tikslo įgyvendinimo datos, kad iki 2015 m. būtų galima numatyti atitinkamus tolesnius tikslus. „Merai už taiką“ pasirinko 2020 m., kadangi dabartiniuose branduolinių ginklų išmontavimo objektuose branduolinių ginklų sunaikinimo darbai galėtų būti užbaigti, jei jie bus tęsiami tuo pačiu tempu, kuriuo buvo dirbama nuo šaltojo karo pabaigos (1991 m.).
Mayors for Peace chose the year 2020 because the existing facilities for dismantling nuclear weapons could complete the job of eliminating nuclear weapons if they just keep working at the pace they have maintained since the end of the Cold War (1991).
Protokole laikomasi nuomonės, kad branduolinių ginklų turinčios valstybės privalo įsipareigoti branduolinio ginklo neturinčioms valstybėms nustoti naudotis BGNS suteiktu diskriminaciniu pranašumu, numatydamos abipusius naujų branduolinių ginklų įsigijimo moratoriumus.
The Protocol takes the position that the nuclear-weapon States owe it to the non-nuclear-weapon States to stop exploiting their discriminatory advantage under the NPT by instituting reciprocal moratoria on acquiring new nuclear weapons.