natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CCS) technologijoms, kaip pereinamajam etapui siekiant pereiti prie ilgalaikio energijos tiekimo nenaudojant iškastinio kuro, ir ne vien energetikos sektoriuje, kartu pabrėžia, kad tam, kad investicijos į anglies dioksido surinkimą ir saugojimą būtų ekonomiškai perspektyvios, anglies dioksido kaina, palyginti su dabartine, turės būti daug didesnė; pabrėžia, kad norint išsamiai vertinti galimybes rengti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektus reikia visuomenės pritarimo; pabrėžia, kad pagal Tarptautinės energetikos agentūros paskelbtą anglies dioksido surinkimo ir saugojimo planą iki 2030 m. pusė visų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektų bus vykdoma pramoniniame gamybos sektoriuje; pabrėžia, kad būtina sąlyga pradedant statyti dujomis kūrenamas jėgaines yra tai, kad jos atitiktų kriterijus, kuriuos privalo atitikti naujos anglimis kūrenamos jėgainės pagal su energetika ir klimato kaita susijusių priemonių paketo nuostatas dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo; pabrėžia, kad dėl šių technologijų įgyvendinimo neturėtų sumažėti Europos pramonės konkurencingumas;
Acknowledges the increasing attention being paid to carbon capture and storage (CCS) technologies – as a transitional stage on the road to a long-term fossil-free power supply – in reducing carbon emissions, and not just in the energy sector, while noting that to be economically viable, the investment in CCS would require substantially higher carbon prices by comparison with today’s levels; stresses that social acceptance is necessary for a comprehensive evaluation of possible CCS projects; highlights the fact that, according to the IEA CCS roadmap, in 2030 half of all CCS projects will be in the industrial manufacturing sector; points out that fulfilling the criteria which new coal-fired power stations are required to meet in accordance with the climate and energy package provisions on CCS, should be a precondition for starting construction of gas-fired power stations; points out that implementing these technologies should not serve to reduce the competitiveness of European industry;
Mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonės
Research and innovation measures
88. pabrėžia, kad ES savo pastangas po 2020 m. turės stiprinti ir kad todėl galėtų būti tikslinga nustatyti tarpinį tikslą, pavyzdžiui, 2030 m.; ragina Komisiją kurti priemones, kuriomis šiuos tikslus būtų galima pasiekti ekonomiškai kuo veiksmingiau;
Points out that the EU needs to step up its efforts from 2020 onwards and that in this respect it could make sense to identify an intermediate target for 2030, for example; calls on the Commission to develop specific instruments to achieve these goals in the most cost-effective way;
Bendra nauda ir poveikis
Co-benefits and impacts
97. atkreipia dėmesį į tai, kad, be naujų klimato technologijų kūrimo, labai svarbu ir jas skleisti; todėl ragina Komisiją imtis priemonių ir šioje srityje, pavyzdžiui, sukurti naujas finansavimo priemones;
Draws attention to the fact that, in addition to developing new climate technologies, disseminating them is decisive; calls on the Commission to take action in this field too, for example by creating new financing arrangements;
2050 m. mažai anglies dioksido išskiriančiomis technologijomis grindžiamos ekonomikos planas, p.
Roadmap 2050, p.
Anglies dioksido nutekėjimo rizikos vertinimas
Assessing the risk of carbon leakage
9 , be to, reikia atidžiai stebėti padėtį, kad Europos Sąjungoje išliktų tvirtas pramonės pagrindas
9 and that there is a need to remain vigilant in order to maintain a strong industrial base in Europe
116. atkreipia dėmesį į tai, kad laikantis siūlomų kriterijų nuostatų pramonės įrenginiai, kurie neatitiks kriterijų, dar turės nupirkti didelę dalį taršos leidimų, o tai ES įmonėms, susiduriančioms su tarptautine konkurencija, sudarys išlaidų, kurių nepatirs jų pasauliniai konkurentai; pažymi, kad dėl lanksčios Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos struktūros įmonės galės perkelti nepanaudotus taršos leidimus iš antrojo etapo į trečiąjį;
Points out that, under the proposed benchmarking provisions, a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;
Tolesnės galimybės ir iššūkiai
Further opportunities and challenges
133. pabrėžia, kad Europos Sąjunga privalo išlaikyti ir net sustiprinti spaudimą trečiosioms šalims, kad jos įneštų savo dalį į pasaulinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimą ateityje; pažymi, kad didesnis užsibrėžtas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo Europos Sąjungoje sumažinimo tikslas dar labiau sustiprins ES poziciją ir derybinę galią per JTBKKK derybas ir paskatins diskusijas dėl tarptautinio klimato kaitos susitarimo; pažymi, kad anksčiau ES ne kartą pavyko įtikinti kitas šalis padidinti savo aplinkosauginius reikalavimus įvedant atitinkamas teisines nuostatas; nurodo, kad šiais atvejais ES veiksmai parodė, kad aukštus aplinkosaugos reikalavimus ir ekonomikos augimą galima suderinti;.
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· įvertinti ES išmetamų teršalų kiekio mažinimo politikos poveikį užimtumui, įskaitant galimybes įsidarbinti, ir skatinti informuotumą apie mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas, naujų įgūdžių ugdymo ir turimų įgūdžių tobulinimo poreikius, švietimo ir mokymo reikalavimus, ypač mažose ir vidutinėse įmonėse,
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· ištirti, kokiu mastu valstybės narės laikosi savo įsipareigojimo skirti bent 50 % aukciono pajamų poveikio švelninimo ir prisitaikymo priemonėms, ir, jeigu reikia, pasiūlyti priemonių,
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· tiria didesnio ES išlakų mažinimo tikslo poveikį valstybių narių lygmeniu, kaip nurodyta Aplinkos Tarybos 2011 m. kovo 14 d. išvadose,
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· numatyti tinkamą SET plano finansavimą,
· provide proper financing for the SET-Plan,
· skatinti veiksmingą struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimą valstybėse narėse, ypač rengiant energijos vartojimo efektyvumo priemones, kartu visiškai atsižvelgiant į principą, kad šios investicijos turi būti regioninės ir turi sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus ES,
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· pradėti taikyti novatoriškus finansavimo mechanizmus (pvz., atnaujinamąsias sistemas),
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· skirti papildomų lėšų silpnesniems ir nepalankioje padėtyje esantiems regionams, kad jomis būtų dengiamos priemonės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai nepriklausančiuose sektoriuose (pastatai, transportas, žemės ūkis),
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· Aštuntojoje mokslinių tyrimų bendrojoje programoje suteikti prioritetinę reikšmę klimato ir energijos moksliniams tyrimams, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, taip pat klimato kaitos priežasčių ir prisitaikymo prie šios kaitos tyrimams,
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· ištirti, kokį poveikį vienašališkas ES sprendimas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau negu 20 % galėtų turėti kitų šalių norui prisijungti prie tarptautinio susitarimo,
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· ištirti galimą poveikį ekologiškų darbo vietų nutekėjimo, taip pat investicijų ir konkurencingumo ekologiškuose sektoriuose sumažėjimo aspektais;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Pavojus žmonijai, kurį kelia klimato kaita, nemažėja, ir atšilimo 2° C poveikis yra blogesnis nei manyta iš pradžių.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Nors ypatingų oro sąlygų neįmanoma susieti su pasauliniu atšilimu, labai gali būti, kad klimato kaita didina šių sąlygų dažnį ir stiprumą.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Tai, kad tarptautinė bendruomenė Kopenhagoje nepajėgė pasiekti išsamaus teisiškai privalomo tarptautinio susitarimo dėl klimato kaitos mažinimo, nereiškia, kad šalys nesiima veiksmų.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Kankūno susitikimo rezultatai įrodo, kad šalys imasi veiksmų ir derybos įgauna naują pagreitį.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Europoje šiuo metu išmetama 17,3 proc. mažiau anglies dvideginio palyginti su 1990 m. kiekiu
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
Europos šalims tenka daryti itin svarbius pasirinkimus siekiant išsaugoti savo ateities gerovę ir saugumą.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Siekiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio mažinimo vidaus tikslo, kuris atitinką ES uždavinius klimato kaitos srityje, kartu galima siekti sveikesnės ekonomikos, ekologiškų darbo vietų ir inovacijų augimo.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
ES prekybos taršos leidimais sistemos veiksmingumas
EU ETS effectiveness
Jei nebus gerokai sumažinta viršutinė riba, ES prekybos taršos leidimais sistema gali tapti nereikalinga skatinant investicijas į ekologines technologijas ir inovaciją.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Pagal Komisijos analizę
Commission analysis
34. matyti, kad laikantis 20 proc. tikslo klimato kaitos srityje prekybos taršos leidimais sistemoje papildomi leidimai 2020 m. sieks maždaug 2,4 mlrd. sukauptų leidimų ir nepanaudotų tarptautinių kreditų.
34 has shown that under the 20% climate target, the surplus of allowances in the ETS will correspond to around 2.4 billion banked allowances and unused international credits in 2020.
Dėl šio papildomo kiekio siunčiamas neefektyvios kainos signalas ir taip pat gerokai sumažės pajamos iš aukcionų, kurios galėtų būti naudojamos klimatui kaitos požiūriu palankioms technologijoms ir investicijoms į energijos taupymą skatinti, kartu sukuriant milijonus papildomų darbo vietų.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Pranešėjo pasiūlymas
The Rapporteur´s proposal
Atsižvelgdamas į minėtus faktus, pranešėjas ragina Komisiją pateikti pasiūlymą kuo greičiau padidinti Europos tikslą klimato kaitos srityje iki 2020 m. iki 30 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pasiūlymą pateikti vėliausiai iki 2011 m. pabaigos.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Siūloma strategija, pranešėjo nuomone, yra nuosaiki.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Pranešėjas mano, kad pereiti prie tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 40 proc. būtų labiau tinkama moksliniu požiūriu ir siekiant tikslo, kad klimato kaita išliktų 2° C, jau nekalbant apie 1.5° C, ir šis tikslas pripažintas pagal JT BKKK.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Pranešėjas taip pat neragina, kad ES tikslas klimato kaitos srityje būtų visiškai pasiektas ES viduje, nors dėl to padidėtų nauda Europos piliečiams, nes pagerėtų oro kokybė ir būtų pritrauktos investicijos į ES ekonomiką.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
dėl galimų priemonių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui sumažinti daugiau nei 20 % analizės ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos įvertinimo
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra – Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
(*) Procedure with associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
A. kadangi remiantis Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) prognozėmis, pasaulinis su energija susijusio anglies dvideginio išmetimo kiekis iki 2035 m. greičiausiai padidės 21 % palyginti su 2008 m. lygmeniu, jei šalys apdairiai vykdys savo Kopenhagos susitarime nustatytus įsipareigojimus, o dėl to bus neįmanoma sumažinti pasaulinio atšilimo iki 2°C; kadangi EBPO nepriklausančioms šalims tenka atsakomybė už visą numatomą pasaulinį padidėjusį išmetamų teršalų kiekį
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. kadangi pagal TEA duomenis ES išmetamų CO 2 teršalų dalis pasauliniu lygmeniu siekia tik 13 %;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. kadangi remiantis prekybos taršos leidimais direktyva, taikant prekybos taršos leidimais sistemą turėtų būti ekonomiškai skatinama mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo kiekį;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
20 % tikslo šiandien analizė
Analysis of the 20% target today
4. sutinka su Komisijos ir TEA prielaida, kad jei bus delsiama investuoti į išmetamų teršalų kiekio mažinimo veiklą ir į atitinkamas energetikos technologijas, išaugs išlaidos vėlesniu etapu; mano, kad norint iki 2050 m. pasiekti ilgalaikį tikslą teršalų kiekį sumažinti 80–95 %, kurį 2011 m. vasario 4 d. dar kartą patvirtino Europos Vadovų Taryba, ES turėtų dėti daugiau pastangų; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti planus, kurie padėtų pasiekti ilgalaikius tikslus veiksmingiausiu ir našiausiu būdu;
Agrees with the Commission's and the IEA’s assumption that any delay in investing in emissions reductions and the relevant energy technologies would lead to higher costs at a later stage; considers that, if it is to meet the long-term target of 80-95% reductions by 2050, as confirmed once again by the European Council on 4 February 2011,the EU will have to speed up its efforts; welcomes, therefore, the Commission’s intention to draw trajectories designed to achieve long-term targets in the most cost-efficient and effective way;
20. ragina Komisiją sukurti veiksmingą teisinį pagrindą siekiant užtikrinti, kad valstybės narės visapusiškai įvykdytų savo įsipareigojimus įgyvendinti energijos taupymo tikslus iki 2020 m. numatant reikalavimą, kad Komisija turi patvirtinti nacionalinius energijos efektyvumo veiksmų planus (NEEVP) arba taikant kitas priemones; ragina Komisiją palengvinti NEEVP įgyvendinimą ir jį stebėti bei apsvarstyti galimybę kai būtina taikyti pražeidimų nagrinėjimo procedūrą, jei įsipareigojimai nevykdomi; todėl primena į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros
Calls on the Commission to establish an effective legal framework to ensure that Member States fully implement their energy savings target commitments by 2020, by introducing a requirement that National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) must be approved by the Commission, or by means of other measures; calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of NEEAPs and to consider infringement proceedings, when necessary, in the event of non-compliance; in that connection, recalls its resolution of 15 December 2010 on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
EUR sudarančių ES lėšų, skirtų energijos vartojimo efektyvumui didinti; todėl teigiamai vertina Komisijos ketinimą palengvinti struktūrinių fondų naudojimą ir paskatinti naudoti šių fondų lėšas pastatų energetinių aspektų tobulinimo projektams; laukia konkrečių iniciatyvų, taip pat susijusių su nuostatomis dėl finansavimo;
Points out that according to the Commission nearly €8 billion in EU energy-efficiency funding remains unclaimed; welcomes, therefore, the Commission's intention to facilitate and promote the use of the Structural Funds for energy-related building refurbishment projects; awaits concrete initiatives, including as regards the funding provisions;
CCS) technologijos, kaip pereinamajam etapui siekiant pereiti prie ilgalaikio energijos tiekimo nenaudojant iškastinio kuro, ir ne vien tik energetikos sektoriuje, kartu pabrėždamas, kad tam, kad investicijos į anglies dioksido surinkimą ir saugojimą būtų ekonomiškai perspektyvios, anglies dioksido kaina, palyginti su dabartine, turės būti daug didesnė; pabrėžia, kad dėl išsamaus galimų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektų vertinimo reikalingas visuomenės pritarimas; pabrėžia, kad pagal Tarptautinės energetikos agentūros paskelbtą anglies dioksido surinkimo ir saugojimo planą iki 2030 m. pusė visų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektų bus vykdoma pramoniniame gamybos sektoriuje; pabrėžia, kad būtina sąlyga pradedant statyti dujomis kūrenamas jėgaines yra tai, kad jos atitiktų kriterijus, kuriuos privalo atitikti naujos anglimis kūrenamos jėgainės pagal su energetika ir klimato kaita susijusių priemonių paketo nuostatas dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo; pabrėžia, kad dėl šių technologijų įgyvendinimo neturėtų sumažėti Europos pramonės konkurencingumas;
Acknowledges the increasing attention given to carbon capture and storage (CCS) technologies, as a transitional stage on the road to a long-term fossil-free power supply, in reducing carbon emissions, not only in the energy sector, while noting that, in order to be economically viable, the investment in CCS would require substantially higher carbon prices by comparison with today’s levels; stresses that social acceptance is necessary for a comprehensive evaluation of possible CCS projects; highlights the fact that, according to the IEA CCS roadmap, in 2030 half of all CCS projects will be in the industrial manufacturing sector; points out that fulfilling the criteria which new coal-fired power stations are required to meet in accordance with the climate and energy package provisions on CCS should be a precondition for starting construction of gas-fired power stations; points out that implementing these technologies should not serve to reduce the competitiveness of European industry;
41. atkreipia dėmesį į galimą Europos konkurencingumo didėjimą dėl inovacijų ir padidėjusių investicijų, kuris atsirastų dėl tapimo tvaria ekonomika; pabrėžia, kad daugiau ES pastangų siekiant švelninti klimato kaitos poveikį reikštų, jog ES tarptautiniai konkurentai kelete sektorių įgytų pranašumą išlaidų požiūriu ir, tuo pačiu metu, ES įmonės įgytų konkurencinį pranašumą klimato technologijų srityje; laikosi nuomonės, kad, jeigu ES konkurentai atitinkamuose sektoriuose pasirašytų tarptautinį susitarimą, jie netektų šio pranašumo išlaidų požiūriu, tačiau veikiausiai nebūtų daroma jokio poveikio ES konkurenciniam pranašumui;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that for the EU's competitors in the sectors concerned signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
48. atkreipia dėmesį į tai, kad laikantis siūlomų kriterijų nuostatų pramonės įrenginiai, kurie neatitiks kriterijų, dar turės nupirkti didelę dalį taršos leidimų, o tai ES įmonėms, susiduriančioms su tarptautine konkurencija, sudarys išlaidų, kurių nepatirs jų pasauliniai konkurentai; pažymi, kad dėl lanksčios Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos struktūros įmonės galės perkelti nepanaudotus taršos leidimus iš antrojo etapo į trečiąjį;
Points out that under the proposed benchmarking provisions a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;