natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ECB taip pat reguliariai keičiasi nuomonėmis su Kinijos valdžios institucijomis palaikydamos atvirą ir aiškų dialogą
The ECB also has regular exchange of views with Chinese authorities in an open and candid fashion.
ECB pirmininkas, Eurogrupės pirmininkas ir už ekonomikos ir pinigų reikalus atsakingas Europos Komisijos narys susitiko su Kinijos pareigūnais 2007 m. lapkričio mėn. ir 2009 m. lapkričio mėn. aptarti klausimų, kurie siejasi su bendrais interesais. .
In particular, the ECB President, together with the Eurogroup President and the EU Commissioner for economic and monetary affairs paid visits to their Chinese counterparts in November 2007 and November 2009 to discuss issues of common interest.
Ar manote, kad centriniai bankai gali pakankamai veiksmingai kovoti su pernelyg dideliu nepastovumu?
Do you think that central banks are able to fight efficiently against excessive volatility?
G7 centrinių bankų valdytojai kartu su G7 finansų ministrais per paskutinį susitikimą 2010 m. vasario mėn. dar kartą patvirtino turintys bendrų interesų kurti stiprią ir stabilią tarptautinę finansų sistemą.
G7 central bank Governors – together with G7 Finance Ministers – reaffirmed their shared interest in a strong and stable international financial system at their last meeting in February 2010.
Jie taip pat aiškiai nurodė, kad pernelyg didelis nepastovumas ir nežabotas valiutų kursų svyravimas gali turėti neigiamo poveikio ekonominiam ir finansiniam stabilumui, todėl reikia ir toliau stebėti valiutų rinkas ir glaudžiai bendradarbiauti.
They also made clear that excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse implications for economic and financial stability and that they would continue to monitor exchange markets closely and cooperate as appropriate.
Dėl centrinių bankų gebėjimo kovoti su pernelyg dideliu valiutos kursų svyravimu norėčiau pasakyti, kad euro zonoje įdiegtas lankstus valiutos kurso režimas, o tai reiškia, kad išorinę euro vertę trečiųjų šalių valiutų atžvilgiu nustato rinka.
Regarding central banks' ability to address excessive exchange rate volatility, it should be made clear that the euro area has adopted a flexible exchange rate regime, implying that the external value of the euro vis-à-vis the currencies of third countries is determined by the market.
Tai leidžia ECB susitelkti į savo tikslą – palaikyti kainų stabilumą – ir turėtų padėti sumažinti valiutų kursų svyravimą.
This allows the ECB to focus on its objective – the preservation of price stability – and should contribute to limit exchange rate volatility.
Tačiau valiutų kursų rinkoje vis tiek gali atsirasti valiutų kursų nukrypimų, kurie gali turėti įtakos kainų kitimui ir kelti pavojų kainų stabilumui euro zonoje.
However, episodes of overshooting and undershooting may nevertheless develop in exchange rate markets, which may have an impact on price trends and imply risks to price stability in the euro area.
Tokiais atvejais galima pateisinti valstybės įsikišimą siekiant sumažinti pernelyg didelį valiutų kursų svyravimą, jeigu toks įsikišimas derinamas su kitomis šalimis.
In these cases, public intervention to limit excessive exchange rate volatility may be warranted provided it is coordinated with other countries.
Bendras valiutų kursų politikos bruožas yra tas, kad ji iš esmės yra tarptautinė.
A general feature of exchange rate policy is that it is by definition international.
Valiutos kurso negali nulemti viena valstybė ar ekonomikos zona; jis visada priklauso bent nuo dviejų dalyvaujančių šalių sprendimų.
An exchange rate cannot be determined by one country or economic area; it always depends on the decisions of at least the two parties involved.
Todėl tarptautinis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant užtikrinti valiutų kursų politikos veiksmingumą.
Therefore, international cooperation is crucial for the effectiveness of the exchange rate policy.
Kokią svarbą atsižvelgdamas į tai teikiate grėsmei, kylančiai dėl pasaulinio disbalanso?
What importance do you give in this context to the dangers posed by global imbalances?
Didelis einamosios sąskaitos disbalansas pasaulyje buvo veiksnys, paaštrinęs sisteminę riziką, kuri galiausiai lėmė finansų krizę.
The accumulation of large current account imbalances globally was a contributory factor in the escalation of systemic risks that ultimately led to the financial crisis.
Krizė veda į šio disbalanso mažinimą, tačiau ji dažniausiai yra ciklinė, o ne struktūrinė.
The crisis is leading to a narrowing of these imbalances which is, however, mostly cyclical rather than structural.
Tai rodo, kad pasaulinis disbalansas vėl gali padidėti, kai telkiamos jėgos atkurti pasaulio ekonomiką.
This suggests that global imbalances risk widening anew as the global recovery gathers strength.
Įvairialypis pasaulinio disbalanso pobūdis reiškia, kad jam įveikti reikalinga bendra atsakomybė.
The multilateral nature of global imbalances implies that resolving them should be a shared responsibility.
Naujoje G20 programoje siekiant spartaus, tvaraus ir subalansuoto ekonomikos augimo numatyta galimybė sustiprinti makroekonomikos politikos priežiūrą pagrindinėse šalyse, kad pasaulio ekonomikos augimas būtų labiau subalansuotas ir nepasikartotų didelis pasaulinis disbalansas.
The new G20 Framework for strong, sustainable and balanced growth provides an opportunity to enhance surveillance of macroeconomic policies among major economies to achieve more balanced global growth and avoid the re-emergence of large global imbalances.
Šiuo metu svarbu susitarti dėl konkrečių politikos priemonių ir užtikrinti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų, pagrindinėms šalims atliekant savo atitinkamą vaidmenį.
It is now important to agree on concrete policy measures and ensure that commitments are followed up, with all the major economies doing their part.
Pritariu ECB politikai, kurios jis laikosi nuo pinigų sąjungos pradžios 1999 m. – nei skatinti, nei riboti tarptautinį euro vaidmenį.
I agree with the policy of the ECB, followed since the beginning of monetary union in 1999, of not campaigning to foster nor hinder the international use of the euro.
Euro vaidmens pokyčiai užsienyje visų pirma yra rinkos jėgų ir privačiojo sektoriaus sprendimų rezultatas.
Developments in the role of the euro abroad are primarily the result of market forces and private sector decisions.
Pagrindinė priemonė, kuria ECB netiesiogiai skatina aktyvesnį euro vaidmenį tarptautiniuose sandoriuose – tai patikimos pinigų politikos vykdymas.
The main support which the ECB indirectly provides to foster a greater use of the euro in international transactions is by pursuing a credible monetary policy.
ECB stebi tarptautinį euro vaidmenį ir reguliariai teikia informaciją visuomenei, ypač skelbdamas metinę tarptautinio euro vaidmens ataskaitą.
The ECB monitors the international role of the euro and provides regular information to the public, in particular in its annual Review of the international role of the euro.
Kaip gali būti toliau plečiama euro sritis ir šios valiutos poveikis, ypač tarptautinėse finansų institucijose?
How can the importance of the euro area and its currency be further enhanced, in particular in international financial institutions?
Koks jūsų požiūris į dabartinį koordinavimo lygį, pvz., prieš Tarptautinio valiutos fondo valdybos posėdžius?
What are your views on the current level of coordination, e.g. before IMF board meetings?
Nuo tada, kai daugiau nei prieš dešimtmetį buvo įvestas euras, euro zona tapo patikima partnere pasaulio forumuose ir institucijose, kurios sprendžia ekonomikos ir finansų klausimus, pvz., TAB, G7, G20, TVF ar FSB.
Since the inception of the euro more than a decade ago, the euro area has gradually become an established partner in global fora and institutions dealing with economic and financial issues, like the BIS, G7, G20, IMF or the FSB.
Tai – laipsniško proceso, kai teko pakeisti senus institucijų modelius ir žmonių mąstyseną, rezultatas.
This is the result of a gradual process during which long-standing patterns had to be changed, both in institutions and in the mindset of people.
Regis, vis dėlto lengviau buvo pakeisti pirmuosius nei pastarąją.
While not trivial, it seems easier to change the former than the latter.
Dalyvavimo pasaulinėse institucijose ir forumuose taisyklės turėjo būti pakoreguotos siekiant sudaryti sąlygas sąveikai su valiutos zona ir jos dalyviais, o ne atskirų šalių atstovais.
The rules for participation in global institutions and fora had to be adjusted to allow for the interaction with a currency area and its actors instead of the representatives of single countries.
Šis modelis buvo pritaikytas, pvz., kviečiant dalyvauti ECB pirmininką ir Eurogrupės pirmininką G7 šalių susitikimuose, o ECB suteikiant stebėtojo statusą, kuris leidžia dalyvauti daugelyje TVF vykdomosios valdybos posėdžių.
This was accommodated for example in the G7 by inviting the ECB President and the Eurogroup President to the meetings and at the IMF by granting the ECB an observer status, which allows participation in a number of IMF Executive Board meetings.
Be to, nustatyta nauja tvarka, pvz., Europos atstovams reguliariai susitikti Vašingtone ir keistis nuomonėmis dėl klausimų, prieš juos iš esmės sprendžiant TVF vykdomosios valdybos posėdžiuose.
Likewise, new structures have been established, for instance European representatives meet regularly in Washington to exchange views on topics before they are actually addressed in the IMF Executive Board meetings.
Tačiau daug sunkiau pakeisti dalyvių mąstyseną.
By contrast, it is more difficult to change the mindset of the actors.
Susikūrus pinigų sąjungai, pinigų politika ir valiutos kursų klausimai šiuo metu sprendžiami Europos Sąjungos lygmeniu.
Given the advent of monetary union, monetary policy and exchange rate matters have now to be represented at the Union level.
Tai visiems aišku.
This is relatively clear-cut.
Tačiau ne visi supranta, kad ir kitose politikos srityse reikia suderinti požiūrius ir susitarti dėl bendrų pranešimų.
But it is less clear-cut that also in other policy areas there is a case for coordinating views and agreeing on common messages.
Daug pažangos jau pasiekta, nes metams bėgant Briuselyje pasiekta daugelis bendrų pozicijų įvairiais klausimais, įtrauktais į G7, G20 ir TVF darbotvarkes.
Progress has been achieved, since many common terms of reference on various topics of the agendas of the G7, G20 and IMF have over the years been coordinated in Brussels.
Tačiau dar ne visiškai suvokiame, kad kalbėdami vienu balsu galiausiai pasiektume bendrų tikslų.
However, it is not yet fully internalised that speaking with one voice will ultimately help to achieve common goals.
Valstybės narės iki šiol suvokia tarptautinės politikos klausimus kaip nacionalinę prerogatyvą, nepaisant to, kad euro zonoje susiduriama su tais pačiais pasauliniais iššūkiais.
Countries often perceive international policy matters still as a national prerogative, despite the fact that the euro area is exposed to the same global challenges.
Šis požiūris dažnai trukdo bendroms pozicijoms būti daugiau nei „mažiausiu bendru vardikliu“ ir kartais skatina perduoti skirtingus pranešimus.
This attitude often prevents terms of reference from being more than the smallest common denominator and leads to sometimes diverging messages.
Deja, skirtingų balsų choras neleidžia siekti didesnės įtakos.
Unfortunately, a choir of different voices does not pave the way for enhanced influence.
Tai gali paaiškinti šiandieninę padėtį, kai, viena vertus, euro zonos įtaka tarptautinėse finansinėse institucijose dar nėra proporcinga jos ekonominei ir finansinei vertei, palyginti su kitais pagrindiniais veikėjais, o, kita vertus, euro zona (ar ES apskritai) dažnai suvokiama ir kaltinama per dideliu atstovavimu.
This might explain today’s situation that, on the one hand, the influence of the euro area in international financial institutions is not yet commensurate to its economic and financial weight compared to other major parties, while, on the other hand, the euro area (or the EU more generally) is often perceived and accused for being over-represented.
Žvelgiant į ateitį, Europa turės persvarstyti šią padėtį ne tik dėl išorinio spaudimo, kurį daro TVF (pvz., vertinant „vieno vadovo“ principu).
Looking forward, Europe will have to reconsider this situation not least because of external pressure arising in the context of the IMF (e.g. by considering a single chair approach).
Mano nuomone, raginimai labiau suderinti požiūrius ir dar kartą apsvarstyti, ar yra veiksmingesnių atstovavimo tarptautinėse institucijose ir forumuose būdų, yra aiškiai pagrįsti siekiant sustiprinti euro zonos įtaką pasaulio arenoje.
In my view, calls for even better coordination of views and for reconsidering whether there are more efficient ways of being represented in international institutions and fora are clearly warranted in order to strengthen the weight of the euro area on the global stage.
Koks jūsų požiūris į pasiūlymus dėl finansų priežiūros teisės aktų projektų, kurie šiuo metu svarstomi Europos Parlamente?
What do you think of the financial supervisory draft legislative proposals currently debated in the European Parliament?
Siūloma institucinė sistema iš esmės tinkama dėl toliau išvardytų priežasčių:
The proposed institutional framework is broadly appropriate for the following reasons:
Mikrolygio rizikos ribojimo atveju EFPIS sukūrimas užtikrins didesnį nuoseklumą vykdant mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros veiksmus ES lygmeniu.
On the micro-prudential side, the establishment of the ESFS will support increased consistency in the conduct of micro-prudential supervision at the EU level.
Siūlomi pagrindiniai Europos priežiūros institucijų uždaviniai iš esmės tinkami siekiant šių tikslų.
In this context, the main tasks proposed for the European Supervisory Authorities are broadly appropriate to achieve these objectives.
Visų pirma, techninių standartų, gairių ir rekomendacijų rengimas paskatins nuoseklų ES finansų srities teisės aktų taikymą įvairiose valstybėse narėse ir bendro reguliavimo ir priežiūros metodo taikymą ES lygmeniu.
In particular, the elaboration of technical standards, guidelines and recommendations will allow fostering consistent application of EU financial legislation across Member States and a common regulatory and supervisory approach at the EU level.
Plačiai sutariama, kad reikia sukurti vieną bendrą ES taisyklių rinkinį, kuris būtų taikomas tarpvalstybinėms finansų tarpininkų paslaugoms.
There is a wide-spread consensus about the objective of creating a single EU rulebook which would be the basis for cross-border services by financial intermediaries.
Tai užtikrintų vienodas finansinių institucijų konkurencijos sąlygas ir tinkamai apsaugotų Europos indėlininkus, investuotojus ir vartotojus.
This will ensure a level playing field among financial institutions and an adequate protection of depositors, investors and consumers in Europe.
Makrolygio rizikos ribojimo atveju reikėtų pritarti naujos institucijos, atsakingos už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą – Europos sisteminės rizikos valdybos – įsteigimui ES, nes pastarojo meto finansų krizė parodė, kad reikia stiprinti makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą reguliuojant ir prižiūrint finansų sistemą kaip visumą.
On the macro-prudential side, the establishment of a new body responsible for the conduct of macro-prudential oversight in the EU – the ESRB – should be welcome since the recent financial crisis has demonstrated the need to strengthen the macro-prudential approach to regulation and supervision of the financial system as a whole.
Krizė taip pat parodė, kad reikia išsamiai ir laiku įvertinti įvairius sisteminės rizikos šaltinius ir jų padarinius finansų sistemai.
The crisis has also demonstrated the need to assess the various sources of systemic risk and their consequences for the financial system in a comprehensive and timely manner.
ESRV, nustatydama ir vertindama sisteminę riziką, anksti teikdama įspėjimus ir rekomendacijas, kai tokia rizika yra reikšminga, ir stebėdama tolesnius veiksmus, gali reikšmingai prisidėti prie Europos Sąjungos finansų sistemos stabilumo.
The ESRB, by identifying and assessing systemic risks, by issuing early warnings and recommendations where such risks are significant and by monitoring the follow-up, can significantly contribute to the stability of the EU financial system as a whole.
Šiomis aplinkybėmis taip pat svarbu, kad pasiūlymuose dėl teisės aktų projektų būtų numatyta, kad ECB ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) vaidmuo ESRV veiklai turėtų būti svarbus.
In this context, it is also appropriate that the draft legislative proposals envisage that the ECB and the European System of Central Banks (ESCB) play a key role in the functioning of the ESRB.
Pirmiausia, visų ECB bendrosios tarybos narių dalyvavimas ESRV užtikrintų, kad ESRV finansinio stabilumo analizėje bus pritaikyta Europos Sąjungos šalių centrinių bankų makroekonomikos, finansų ir pinigų politikos patirtis.
In particular, the participation of all the members of the General Council of the ECB in the ESRB will ensure that the financial stability analysis of the ESRB will benefit from the macro-economic, financial and monetary expertise of the EU central banks.
Be to, ECB teiks analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą ESRV.
In addition, the ECB will provide analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB.
Todėl esama daug galimybių teisės aktų pasiūlymais stiprinti ES priežiūros sistemą, kuri gali patenkinti pasaulio ir Europos ekonomikos reguliavimo poreikius po finansų krizės.
The legislative proposals have therefore the potential to provide a significant enhancement of the EU’s supervisory architecture which is able to answer the global and European regulatory demands following the financial crisis.
Be to, ir svarbiausia, nauja struktūra bus sukurta reguliavimo sistema, kuria turėtų būti išlaikyta didelė ir vertinga iki šiol pasiekta pažanga ES finansų integracijoje, taip pat skatinama tolesnė integracija.
Furthermore, and most importantly, the new structures will provide a regulatory framework which should safeguard the significant and valuable progress made so far in financial integration in the EU, as well as foster further integration.
Nepaisant to, manau, kad reikia ir toliau tobulinti kai kuriuos dalykus.
Nevertheless, I see the need for further progress of certain aspects.
Tam tikra prasme šiuo metu svarstomas sprendimas tėra tik pusiaukelė tarp vien nacionalinio požiūrio taikymo atliekant mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ir visavertės Europos priežiūros sistemos funkcijos.
In a sense, the solution that is being devised lays half-way between a purely national approach to micro-prudential supervision and a full-fledged pan-european supervisory function.
Be to, pagrindinis klausimas yra toks: ar Europos priežiūros institucijos (EPI) gali pakankamai užtikrinti vieningą ir veiksmingą reakciją į tarpvalstybinių finansų grupių veiklą, ar būtina žengti dar vieną žingsnį į priekį?
Going forward, the main issue seems to be whether the ESAs prove sufficient to ensure a unified and effective response to the activity of cross-border financial groups or if there will be a need to take another step forward.
Šiame procese bendrųjų taisyklių rinkinio sukūrimas bus viena iš sąlygų, kuri padės veiksmingai veikti EPI ir suteikti joms įgaliojimus.
In this process, the implementation of a true single rule book will create one of the conditions for an effective functioning and empowerment of the ESAs.
Tačiau svarbiausia nepamiršti, kad finansų priežiūros atsakomybė ir įgaliojimai turi priklausyti tiems, kurie galiausiai turės atlyginti galimas išlaidas, jeigu sužlugs finansų sistema.
However, the most important element to bear in mind is that the responsibility and powers for financial supervision need to be in the hands of those who ultimately have to pay the possible costs of failure in the financial system.
Todėl, mano nuomone, pirmiausia turi būti sukurtas Europos saugumo tinklas (įskaitant ex-ante finansuojamą problemų sprendimo fondą) prieš išnaudojant galimybes siekti dar labiau integruoto priežiūros sistemos modelio Europoje.
In my view, any potential move towards an even more integrated supervisory architecture in Europe will therefore have to be preceded by the establishment of a European safety net (including an ex-ante funded Resolution Fund).
Kokių veiksmų siūlytumėte imtis siekiant sustiprinti makrolygio ir mikrolygio priežiūros ryšį?
What would you recommend to strengthen the links between macro and micro supervision?
Pagrindinė efektyvaus ir veiksmingo naujos Europos priežiūros struktūros veikimo sąlyga – užtikrinti tinkamą sąveiką tarp ES makrolygio rizikos ribojimo priežiūros funkcijos, kurią vykdo ESRV, ir mikrolygio rizikos ribojimo funkcijos, kurią vykdo EFPIS.
A key condition for the efficient and effective functioning of the new European supervisory architecture is to ensure an appropriate interplay between the EU macro-prudential oversight function – represented by the ESRB – and the micro-prudential function – represented by the ESFS.
Numatytos struktūros esmė ta, kad ESRV vykdys makrolygio, sistemines ir ekonomines funkcijas, o EFPIS vykdys mikrolygio, rizikos ribojimo ir reguliavimo funkcijas.
The aim of the proposed architecture is that the focus of the work of the ESRB will be macro, systemic and economic in outlook, while the work of the ESFS will be micro, prudential, and regulatory.
Šiuo atveju svarbu pasiekti teisingą pusiausvyrą tarp mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo funkcijų siekiant palaikyti finansinį stabilumą, taip pat išvengti funkcijų sutapimo ir dubliavimo.
In this context, it is important to achieve the right synergies between the micro- and macro-prudential functions in safeguarding financial stability, also in order to avoid overlaps and duplication.
Todėl reikalingas aiškus užduočių paskirstymas, taip pat darbo procedūros, kuriomis būtų sukurtos sąlygos teikti abipusę paramą ir išnaudoti dviejų funkcijų sąveiką.
This requires a well-defined distribution of tasks, as well as working procedures which allow mutual support and exploiting synergies between the two functions.
Pasiūlymuose dėl teisės aktų projektų jau yra kelios nuostatos, kurios turėtų paskatinti glaudų ESRV ir EPI bendradarbiavimą:
The draft legislative proposals already contain a number of provisions, which should underpin the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Ir atvirkščiai, ESRV turėtų būti kiekvienos iš trijų EPI stebėtojų tarybos narė (be balsavimo teisės).
Conversely, the ESRB should be a member (non-voting) of the Board of Supervisors of each of the three ESAs.
Be to, trims EPI taip pat turėtų būti atstovaujama patariamajame techniniame komitete, kuris bus pagrindinis organas, teikiantis techninę pagalbą ESRV.
Moreover, the three ESAs should be also represented in the Advisory Technical Committee, which will be a main provider of technical input to the ESRB.
· Antra, EPI turėtų būti taikoma bendro pobūdžio pareiga glaudžiai bendradarbiauti su ESRV.
· Second, the ESAs should be subject to a general duty of close cooperation with the ESRB.
Todėl jau numatyta, kad EPI bus viena iš pagrindinių informacijos teikėjų ESRV.
In this context, it is already foreseen that the ESAs will be one of the main providers of information to the ESRB.
Visų pirma, ESRV galės prašyti informacijos iš EPI santraukos arba suvestinės forma, išvengiant galimybės identifikuoti atskiras finansines institucijas.
In particular, the ESRB may request information from the ESAs in summary or collective form, such that individual financial institutions cannot be identified.
ESRV taip pat gali siųsti pagrįstą prašymą EPI pateikti duomenis ne santraukos ar suvestinės forma, jeigu minėta forma pateiktų duomenų nepakanka.
The ESRB may also address a reasoned request to the ESAs to provide data that are not in summary or collective form when the latter are not sufficient.
· Trečia, EPI turėtų teikti paramą įgyvendinant rekomendacijas, skirtas vienai ar daugiau kompetentingų nacionalinės priežiūros institucijų.
· Third, the ESAs should support the implementation of recommendations addressed to one or more competent national supervisory authorities.