natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijos 2009 m. gegužės mėn. pateikiamoje ekonominėje prognozėje numatoma, kad euro zonos biudžeto deficito vidurkis bus 5,3 proc., o valstybės skolos vidurkis – 77,7 proc., ir manoma, kad šie skaičiai atitinkamai didės 2010 m.
The Commission’s economic forecasts in May 2009 predicted average budget deficits across the eurozone of 5.3% and average government debt of 77.7%, figures which, in turn, are both expected to increase in 2010.
Nepaisant to, kad valstybės narės visoje Europoje ėmėsi skatinimo priemonių, nedarbas, ypač jaunesnių nei 25 metų asmenų, labai išaugo ir, regis, 2010 m. dar didės.
Despite the stimulus packages taken by Member States across Europe, unemployment, particular amongst those under 25, has risen sharply and is likely to do so in 2010.
Gali prireikti daug metų, kad minėtasis deficitas, atsiradęs dėl finansų krizės, vėl pasiektų 2006 m. ir 2007 m. lygį.
It may take many years for these deficits, brought about by the financial crisis, to return to the levels of 2006 and 2007.
ECB atsakas į krizę
The ECB's response to the crisis
Remiantis ES sutartimis, pagrindinė ECB užduotis – išlaikyti stabilias kainas.
The primary function of the ECB, according to the EU treaties, is to maintain "price stability".
Nors infliacija viršijo ECB nustatytą 2 proc. ribą, kai ji 2008 m. birželio ir liepos mėn. pasiekė aukščiausią tašką (4 proc.), po to infliacija nukrito ir dabar yra neigiama.
Although inflation was far above the ECB's self-imposed ceiling of 2% when it reached a peak of 4% in June and July 2008, inflation rates have since tumbled and are now at negative rates.
Tuo pat metu, kai vyko minėtieji ekonominiai pokyčiai, ECB 2008 m. birželio mėn. priėmė sprendimą 25 baziniais punktais padidinti palūkanų normas iki 4,25 proc., tada laikotarpiu nuo 2008 m. spalio mėn. iki 2009 m. sausio mėn. palūkanų normas palaipsniui sumažino nuo 4,25 proc. iki 2 proc., o 2009 m. gegužės mėn. jas sumažino iki 1 proc., siekdamas paskatinti kreditavimą.
Alongside this economic performance, the ECB, after taking the decision in June 2008 to raise interest rates by 25 basis points to 4.25%, reduced rates incrementally from 4.25% to 2% between October 2008 and January 2009 and down to 1% in May 2009, in an attempt to re-invigorate lending.
Reikėtų pažymėti, kad, regis, palūkanų normos nebuvo mažinamos taip radikaliai kaip kitų centrinių bankų, pvz., JAV federalinio rezervų banko ir Anglijos banko.
One should note that at times it appeared that the interest rate cuts were not as radical as those taken by other central banks such as the US Federal Reserve and the Bank of England.
Iš tiesų taip mano daugybė politikos ir ekonomikos apžvalgininkų.
Indeed, this was a view shared by many political and economic observers.
Taigi ECB pagrindinis vaidmuo per krizę buvo labai išplėsti 2007 m. numatytas likvidžių lėšų teikimo galimybes imantis nestandartinių priemonių siekiant padėti valstybėms narėms.
Yet the ECB's main role during the crisis has been to expand significantly the liquidity provisions it established in 2007 with non-standard measures, to assist Member States.
ECB pakoregavo savo likvidumo valdymo sistemą, visų pirma pasinaudodamas fiksuotųjų palūkanų konkursais paskirstant visą sumą savo atvirosios rinkos operacijoms vykdyti, laikinai susiaurino vadinamąjį nuolatinių galimybių palūkanų normų koridorių, išplėtė įkeisti tinkamo turto sąrašą ir suteikė likvidžių lėšų užsienio valiuta bendradarbiaudamas su kitais centriniais bankais.
The ECB had adjusted its liquidity management framework, most notably through the use of fixed rate tender procedures with full allotment in its open market operations, temporarily narrowed the corridor formed by the rates on its standing facilities, broadened its list of assets eligible as collateral, and provided liquidity in foreign currencies in cooperation with other central banks.
Iš tiesų galima matyti, kad ECB pagrindinių palūkanų mažinimas, atliktas derinant su veiklos sistemos pakeitimais, padėjo sumažinti finansavimo išlaidas visos ekonominės sistemos mastu.
Indeed it can be shown that the easing of the ECB's key interest rates in combination with the changes in the operational framework have helped to lower the cost of financing to the economy at large.
Vis dėlto tiesa yra ta, kad nors ECB likvidžių lėšų didinimas padėjo daugeliui institucijų išvengti žlugimo, gautomis likvidžiomis lėšomis ne visada galėjo pasinaudoti klientai ir visų pirma dėl to nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės, kurioms teks ekonomikos atkūrimo našta.
However, the reality is that, while the ECB's liquidity expansion has kept many institutions from collapse, this liquidity has not always been passed on to customers, particularly to the detriment of the small and medium sized businesses on whom economic recovery will rest.
Iš tiesų dauguma bankų visų pirma panaudojo likvidžias lėšas savo padėčiai sutvirtinti.
Instead, many banks have used the liquidity mostly to buttress their own position.
Didėjantys skirtumai euro zonoje
Increasing divergence within the eurozone
Nors daug ekonomistų tikėjosi, kad pinigų sąjunga sustiprins valstybių narių įsipareigojimą toliau vykdyti struktūrines reformas siekiant didinti valstybių narių ekonominę konvergenciją, pagal realią padėtį galima spręsti, kad daugelyje valstybių narių šito neįvyko.
Although many economists hoped that monetary union would reinforce the commitment of Member States to further structural reforms to increase the economic convergence of Member States, the reality has shown this not to be the case in many Member States.
Iš tiesų euro zonos šalys, kuriose nuosmukio pradžioje biudžeto deficitas ir valstybės skola buvo didesni nei Stabilumo ir augimo pakte nustatytas lygis, atitinkamai turėjo mažiau galimybių skubiai imtis reikalingų skatinamųjų priemonių, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas, investicijas ir ekonominę veiklą.
Indeed, the countries within the eurozone which, at the start of the downturn, had higher government deficits and debt levels than those set out in the Stability and Growth Pact (SGP), have consequently been less able to undertake desperately needed stimulus packages to safeguard jobs, investment and economic activity.
Vis dėlto krizė paveikė visas valstybes nares, o šio pranešimo rengimo metu 20 valstybių narių viršijamos Stabilumo ir augimo pakte nustatytos ribos.
Nonetheless, the crisis has affected every Member State and, at the point of drafting this report, twenty Member States had breached the ceilings in the SGP.
Išskirtinėmis aplinkybėmis Komisija turi imtis ypatingų politikos priemonių, kad būtų užtikrintas Stabilumo ir augimo pakto vykdymas, ir siekdama, kad būtų išvengta lėto ekonomikos atsigavimo, nes tai labai neigiamai paveiktų užimtumą ir ekonomikos augimą.
Exceptional circumstances merit exceptional policies to be taken by the Commission with regard to the enforcement of the SGP in order to avoid stunting economic recovery which would then have a devastating impact on unemployment and economic growth.
Nutraukimo strategija
Exit strategy
Tam tikru metu reikės pradėti vykdyti numatytą nutraukimo strategiją, pagal kurią valstybės narės palaipsniui nutrauktų skatinamąsias priemones ir ECB atsiimtų likvidžias lėšas (maždaug 700 mlrd. eurų), kurias jis suteikė bankams taikydamas nestandartines priemones.
At some point, we will need to put in action a planned ‘exit strategy’, with Member States gradually winding down their stimulus packages and the ECB drawing back the liquidity amounting to approximately 700 billion euro that it has provided to banks as part of the ECB's non-standard measures.
Pranešėjas mano, kad minėtoji nutraukimo strategija pinigų ir fiskaliniame sektoriuose turėtų būti pradėta įgyvendinti tik tuomet, kai bus matomas įtikinamas ir tvarus ekonomikos atsigavimas, ir ragina valstybes narės suderinti šios strategijos įgyvendinimo laiką.
This Rapporteur believes that such an ‘exit strategy’ both in the monetary and fiscal fields should take place only after we can see a convincing and sustainable economic recovery, and calls for co-ordination on the timing of these exit strategies between Member States.
Komisija turėtų leisti valstybėms narėms toliau taikyti skatinamąsias priemones, o ne versti, kad jos nutrauktų šį procesą ir pernelyg anksti perdėtai entuziastingai vėl pradėtų vykdyti Stabilumo ir augimo paktą.
The Commission should allow Member States to continue with their stimulus packages without forcing them to reverse this process through an over-enthusiastic early enforcement of the SGP.
Vis dėlto vienas iš euro zonos uždavinių antrąjį dešimtmetį turi būti struktūrinių reformų proceso spartinimas siekiant, kad ekonominė sąjunga būtų tokia pat sėkminga kaip ir pinigų sąjunga.
Nonetheless, one of the challenges for the eurozone in its second decade must be to reinvigorate the structural reform process to make economic union a comparable success to monetary union.
Didžiulį deficitą ir skolą iš tiesų galima sumažinti tik tuomet, jei bus vykdomos struktūrinės reformos ir kartu intensyviai augs ekonomika.
Indeed, only through structural reforms combined with vigorous economic growth can we unwind the enormous deficits and debts.
Euro vaidmuo
The role of the euro
Vienas didžiausių euro privalumų susijęs su būdu, kuriuo euro naudojimas prisididėjo prie to, kad daugiau pradėta teikti finansinių paslaugų tarpvalstybiniu mastu, prie išlaidų mažinimo, konkurencingumo didinimo ir itin integruotos Europos pinigų rinkos sukūrimo.
One of the greatest benefits of the euro has been the way in which it has contributed to increased cross-border provision of financial services, reducing costs, increasing competitiveness and creating a highly integrated European money market.
Be to, euras išlaikė savo kaip tarptautinės valiutos statusą.
Similarly, it has retained its status as an international currency.
Daugiau nei 25 proc. pasaulio valiutos rezervų laikoma eurais.
Over 25% of global currency reserves are held in euro.
Dėl šio tarptautinio euro statuso valstybės narės, kurios dar nepriklauso euro zonai, ir ES nepriklausančios šalys toliau bus skatinamos siekti narystės Europos pinigų sąjungoje.
This international status will continue to encourage Member States who are currently not members of the euro area and non-Member States to seek membership of EMU.
Kaip ir ankstesni pranešėjai, manau, kad kas ketvirtį rengiamas Parlamento ir ECB dialogas pinigų politikos klausimais (jį pradėjo W. Duisenberg ir tęsia J. C. Trichet) yra labai svarbus įvykis, numatytas Parlamento veiklos kalendoriuje, ir padeda didinti ECB atskaitomybę Parlamentui.
Like previous Rapporteurs, I believe that the quarterly monetary dialogue between Parliament and the ECB, started by President Duisenberg and continued by President Trichet, is an important milestone in our Parliamentary calendar, and contributes to the ECB's accountability to Parliament.
Priemonės, kuriomis siekiama papildyti šią atskaitomybę, pripažįstamos ECB statute ir jo 11 straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad
Measures to supplement this accountability are recognised by the ECB statute itself, wherein Article 11 (2) states that:
„pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti Vykdomosios valdybos nariai skiriami ... bendru sutarimu valstybės ar vyriausybės vadovų lygiu pagal Tarybos rekomendaciją, šiai pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir Valdančiąja taryba“.
"the President, the Vice-President and the other members of the Executive Board shall be appointed.....by common accord of the governments of the Member States at the level of the Heads of State or Government, on a recommendation from the Council after it has consulted the European Parliament and the Governing Council . "
Norėčiau, kad ši procedūra būtų stiprinama visų pirma numatant reikalavimą, kad dėl Tarybos pasiūlytų kandidatų būtų balsuojama Parlamente.
I would like to see this procedure strengthened, specifically by requiring that the candidates proposed by Council should also be subject to a vote by the Parliament.
ES finansinės struktūros reformavimas
Reforming the EU's financial architecture
Krizė atskleidė, kad rinkose ne visuomet vyksta savaiminė korekcija ir kad jos neatsparios sisteminei rizikai.
Finally, the crisis has demonstrated that markets do not always self-correct and are prone to systemic risk.
Todėl pritariu pasiūlymams, kuriuos šiuo metu vertina Parlamentas, taip pat pasiūlymui dėl ES finansinės sistemos persvarstymo ir visų pirma pasiūlymui įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV), instituciją, kuri stebėtų ir iš anksto įspėtų apie būsimą riziką ar pusiausvyros sutrikimą finansų rinkose.
In this, I welcome the proposals which are currently being evaluated by Parliament, including the revision to the financial architecture within the EU and, in particular, the establishment of a European Systemic Risk Board (ESRB) - a body designed to act as a 'watch dog' giving an early warning of any systemic risks or imbalances in the financial markets.
Šiuo tikslu pirmiausia ir nedelsiant reikia nustatyti kokybinę sąvokos „sisteminė rizika“ apibrėžtį siekiant užtikrinti efektyvią ESRV veiklą.
In this regard the most immediate priority is to provide a qualitative definition of 'systemic risk', to enable the effective functioning of the ESRB.
Visų pirma reikia pasimokyti iš krizės.
Above all, lessons have to be learnt from the crisis.
Būtina atkurti pasitikėjimą finansų institucijomis.
We must restore public confidence in financial institutions.
Tai galima padaryti taikant skaidresnes ir geresniu rizikos valdymu pagrįstas priemones.
This can be done through measures which include greater transparency and better risk management.
Būtina užtikrinti, kad tokio masto krizė daugiau nepasikartotų.
We need to ensure that a crisis of this magnitude does not repeat itself again.
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 78/660/EEC on the annual accounts of certain types of companies as regards micro-entities
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas)
**I Codecision procedure (first reading)
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas)
**II Codecision procedure (second reading)
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ...................................11
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............12
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2009)0083 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0083 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C6‑0074/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0074/2009 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikio šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 50 straipsnio 1 dalį,
– having regard to Article 294(3) and Article 50(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę ( A7‑0011/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0011/2010 ),
2. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
Instructs its President to forward its position to the Council, to the Commission and to the national parliaments.
(6) Tačiau dažnai mikrosubjektams taikomos tokios pačios atskaitomybės taisyklės kaip ir didesnėms bendrovėms.
(6) Micro-entities are however often subject to the same reporting rules as larger companies.
Dėl tokių taisyklių jiems tenka jų dydžio neatitinkanti našta, todėl tokia mažiausioms įmonėms, palyginti su didesnėmis įmonėmis, tenkanti našta nėra proporcinga.
Those rules put a burden on them which is not in proportion to their size and is therefore disproportionate for the smallest enterprises as compared to the larger enterprises.
Todėl turėtų būti galima mikrosubjektams netaikyti prievolės rengti metines finansines ataskaitas, net jei tokių ataskaitų duomenys naudojami statistinei informacijai.
Therefore it should be possible to exempt micro-entities from the obligation to draw up annual accounts, even if such accounts provide an input for statistical information.
Tačiau mikrosubjektams vis tiek turi būti taikomas įpareigojimas tvarkyti registrus, iš kurių būtų matyti bendrovės verslo sandoriai ir finansinė padėtis, o šį būtiniausią reikalavimą valstybės narės gali papildyti kitais įpareigojimais.
However, micro-entities must still be subject to the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation as a minimum standard to which Member States remain free to add further obligations.
Paaiškinami 1 straipsnio kompromisiniai pakeitimai (3 kompromisini s pakeitima s ).
Clarification with regard to the compromise amendments to Article 1 (AMC 3).
(8a) Atsižvelgiant į tai, kad šioje direktyvoje nustatytos ribos bus taikomos įmonėms, kurių skaičius kiekvienoje valstybėje narėje itin skiriasi, ir į tai, kad mikrosubjektų veikla nedaro poveikio tarptautinei prekybai ar vidaus rinkos veikimui, valstybės narės, įgyvendindamos direktyvą nacionaliniu lygmeniu, turėtų atsižvelgti į šių ribų poveikio skirtumą.
(8a) Given that the threshold values set in this Directive will apply to numbers of businesses which will vary greatly from one Member State to another , and given that the activit ies of micro-entities ha ve no bearing on cross-border trade or the functioning of the internal market, the Member States should take into account the differing impact of these values when implementing th is Directive at national level.
8b. kadangi būtina užtikrinti taip pat ir mikrosubjektų skaidrumą ir siekdamos, kad mikrosubjektai būtų atviri ir turėtų prieigą prie finansų rinkų, valstybės narės, įgyvendindamos D irektyvą 78/660/EEB, turėtų atsižvelgti į ypatingas savo rinkų sąlygas ir poreikius.
( 8b ) Whilst it is imperative to ensure transparency also for micro-entities, in order to ensure that they are open and have access to the financial markets, Member States should take into account the specific conditions and needs of their own market when implementing Directive 78/660/EEC.
Labai svarbu išsaugoti tam tikrą skaidrumo lygį, atsižvelgiant į mažų įmonių finansinę ir ekonominę padėtį, ir užtikrinti visų rinkos subjektų tarpusavio pasitikėjimą.
It is very important to keep a certain level of transparency as regards small companies’ financial and economic situation and also to preserve trust of all the different actors in the market.
Taigi įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės turėtų apsvarstyti dabartinę savo nacionalinių rinkų padėtį.
In this respect, Member States have to consider what the actual situation is in their national market when implementing the Directive.
1 a straipsnio 1 dalies įžanginė dalis
Article 1 a – paragraph 1 – introductory wording
Valstybės narės gali numatyti, kad šia direktyva nustatytos prievolės nebūtų taikomos bendrovėms, kurios balanso sudarymo datą neviršija dviejų iš trijų toliau pateiktų kriterijų ribų:
Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
Išsaugodamos reikalavimą tvarkyti registrus, iš kurių būtų matyti bendrovės verslo sandoriai ir finansinė padėtis, valstybės narės gali numatyti, kad šia direktyva nustatytos prievolės nebūtų taikomos bendrovėms, kurios balanso sudarymo datą neviršija dviejų iš trijų toliau pateiktų kriterijų ribų:
Whilst maintaining the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation , Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance - sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
Article 2 – paragraph 1 – subparagraph 1
Jei ir kai valstybės narės nusprendžia pasinaudoti Direktyvos 78/660/EEB 1a straipsnyje numatyta galimybe, jos priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC.
Jei ir kai valstybės narės nusprendžia pasinaudoti Direktyvos 78/660/EEB 1a straipsnyje numatyta galimybe, jos priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva, ypač atsižvelgdamos į nacionaliniu lygmeniu vyraujančią padėtį, susijusią su įmonių, kurioms taikomos tame straipsnyje nustatytos ribos, skaičiumi.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC , taking account in particular of the situation at national level regarding the number of businesses covered under the threshold values laid down in th at Article .
Pranešėjas palankiai vertina Komisijos projektą ir visiškai pritaria jos ketinimui supaprastinti mikrosubjektų verslo aplinką ir panaikinti jų finansinės atskaitomybės reikalavimus, siekiant skatinti jų konkurencingumą ir sudaryti joms galimybes augti
The rapporteur welcomes the Commission text and fully supports its intention of simplifying the business environment for micro-entities and lifting the reporting requirements applying to them, thereby enabling their competitiveness and their growth potential to be turned more effectively to account
COM(2009)83 galutinis, 2009 2 26, 1.1 punktas. .
COM(2009)0083 of 26 February 2009, point 1.1. .
EP narių reikalavimams pritarė ekspertai.
The soundness of the Members’ calls has been borne out by experts.
Vadinamoji „E. Stoiberio grupė“. nuomonė, pavadinta „Administracinės naštos mažinimas; prioritetinė sritis „įmonių teisė ir metinės ataskaitos“ patvirtina Europos Parlamento nuomonę, kad būtina panaikinti mikrosubjektų prievolę teikti ES reikalaujamas ataskaitas
Known as the ‘Stoiber Group’. concurs with Parliament’s attitude regarding the need to exempt micro-entities from EU accounting requirements.
Paprastai mikrosubjektai užsiima veikla vietos ar regioninės rinkos lygmeniu.
The reach of micro-entities’ business is generally confined to the regional and local market.
Pageidautina, kad dėl lengvatų mikrosubjektams turėtų spręsti ne pavienės valstybės narės, o našta mikrosubjektams būtų sumažinta automatiškai visose valstybėse narėse.
Rather than being decided upon by individual Member States, exemption for micro-entities ought preferably to apply automatically in the Member States as a whole.
Tačiau politinės Tarybos nuostatos dar neleidžia tikėtis, kad bus žengtas šis būtinas žingsnis.
However, the political reality in the Council is such that this necessary step cannot be taken at the present time.
Todėl pranešėjas pritaria Komisijos pasirinktam būdui – suteikti valstybėms narėms galimybę pasirinkti pačioms.
That being the case, the option favoured by the Commission, whereby exemption will be a matter for Member States, should, in the rapporteur’s opinion, be left unchanged.