natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pakartoja, kad šildymas ir aušinimas pasitelkus atsinaujinančios energijos šaltinius turi didelį potencialą rentabiliai mažinant anglies dioksido kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro; apgailestauja, kad Europos Komisija nepateikė jokio pasiūlymo dėl direktyvos dėl šildymo ir aušinimo naudojantis atsinaujinančios energijos šaltiniais skatinimo, nors tai buvo žadėta Europos Parlamentui, tačiau nurodo, kad Komisija dar planuoja šios srities teisėkūros priemones;
Reiterates that heating and cooling with renewable energy offers huge potential for a cost-effective reduction of CO2 and of dependence on fossil fuels; regrets that the Commission has not submitted a proposal for a directive to support heating and cooling with renewable energies as promised to the European Parliament but notes that legislative measures in the field are still planned by the Commission;
laikosi savo pasiūlymo, pateikto 2006 m. vasario 14 d. rezoliucijoje Priimti tekstai – P6-TA (2006)0058 ;
Insists on its proposal that was spelled out in its resolution of 14 February 2006 Texts adopted - P6_TA (2006)0058 on heating and cooling from renewable sources of energy;
apgailestauja, kad Komisija neskuba pateikti pasiūlymų dėl automobilių išmetamų teršalų privalomų ribinių verčių, nepaisant to, kad Parlamentas pakartotinai reikalauja nurodyti tokias ribines vertes, kurios būtų plataus priemonių paketo, skirto šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms transporto sektoriuje mažinti, dalis; atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą dėl privalomo minimalaus tikslo, kad iki 2020 m. biokuro kiekis sudarytų 10 proc. transporto priemonių degalų; pabrėžia ilgalaikės biokuro gamybos svarbą; mano, kad biokuras atlieka svarbų vaidmenį mažinant mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, bet jo kiekio didėjimas neturi vykti maisto produktų gamybos sąskaita ar būti miškų nykimo visame pasaulyje priežastis; pabrėžia, kad būtina vykdyti biokuro sertifikavimą, atsižvelgiant į aplinkos ir socialiniais aspektus, ir kad visos paskatos turi būti diferencijuojamos remiantis su viso gyvenimo ciklu susijusiu klimato naudingumo veiksniu ;
Deplores the delay within the Commission in submitting proposals for mandatory limits on car emissions despite repeated calls by the European Parliament for such limits as part of a comprehensive set of measures to reduce GHG emissions from the transport sector; notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; considers that while biofuels may have an important role to play in reducing our dependence on fossil fuels, an increase in their share must not be at the expense of food production or aggravate global deforestation; stresses the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and for any incentives to be differentiated on the basis of full life-cycle climate efficiency;
remia siūlomą partnerystę su Afrika energetikos srityje; griežtai rekomenduoja užmegzti tokią partnerystę su Kinija ir Indija, kadangi šiose šalyse staigiai didėja šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija ir šias šalis būtina paremti, kad jos galėtų kurti pajėgumus ir investuoti į technologijas, kurias taikant išskiriama mažai anglies dvideginio ar jis visai neišskiriamas, ir kurios pasižymėtų energijos naudojimo efektyvumu (pirmenybė – atsinaujinančios energijos šaltiniai), ir reikalauja, kad ES bendradarbiautų su atitinkamais regionais, kad būtų sustabdytas atogrąžų miškų nykimas ir skatinamas miškų auginimas ir atkūrimas; be to, siūlo stiprinti bendradarbiavimą su Rusija energetikos srityje;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (the priority being renewables) while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia be stepped up;
mano, kad tuo pat metu galima energingai stengtis sumažinti išmetamų dujų kiekį ir skatinti ekonominį vystymąsi ir kad tokios pastangos ateinančiais dešimtmečiais padės sukurti tvaraus ekonominio vystymosi sąlygas; pakartoja, kad aplinką tausojančios technologijos gali suteikti Europos Sąjungai pranašumą konkurencijos srityje ir labai prisidėti prie išmetamųjų dujų kiekio mažinimo; nurodo, kad aplinką tausojančios technologijos yra labai svarbi tvaraus vystymosi strategijos dalis, atitinkanti ES su Kioto protokolu ir Lisabonos strategija susijusius įsipareigojimus;
Considers that significant efforts to reduce emissions can go hand in hand with economic development and are even a prerequisite for sustainable economic development in the coming decades; reiterates that environmental technologies can give the European Union a competitive edge while greatly contributing to emission reductions; notes that environmental technologies are, therefore, at the heart of a sustainable development strategy compatible with the EU's Kyoto commitments and the Lisbon Strategy;
pabrėžia, kokia baisi yra kaina, kurią reikia mokėti dėl ligšiolinio neveiklumo ekonominėje, socialinėje ir sveikatos apsaugos srityse, inter alia , tai nurodyta ir Sterno klimato kaitos ekonomių pasekmių ataskaitoje; primena, kad žalos mastai dėl tolesnio neveiklumo gali siekti 5–20 proc. pasaulinio BVP kasmet, o tuo tarpu tinkamos klimato ir investicijų į švarias technologijas politikos sąnaudos iki 2050 m. sudarytų 0,5–1 proc. pasaulinio metinio BVP ir tai dar duotų papildomos naudos gamtai ir sveikatai; pripažįsta, kad delsimas imtis veiksmų turės tolesnių neigiamų pasekmių aplinkai ir dėl jo didės išmetamųjų dujų mažinimo sąnaudos;
Underlines the appalling economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of auxiliary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
mano, kad šioje srityje reikėtų aktyvinti tyrimus ir patvirtinti aiškius aplinkosaugos tikslus, kad būtų galima skatinti kurti ir naudoti geresnes ir labiau aplinką tausojančias technologijas;
Takes the view that research in this field should be boosted and clear environmental performance targets should be adopted in order to encourage the development and use of better and more environment-friendly technologies;
toliau laikosi nuomonės, kad išmetamųjų dujų kiekio mažinimas pasauliniu mastu neturi kelti kitos grėsmės, pavyzdžiui, susijusios su branduolinių ginklų plitimu ar terorizmu; todėl mano, kad branduolinis sektorius turi būti pašalintas iš švarios plėtros ir bendro įgyvendinimo sistemų (angl.
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
skatina Europos piliečius aktyviau tiesiogiai dalyvauti mažinant išmetamųjų dujų kiekį;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen;
pakartotinai ragina, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės patvirtintų ambicingą technologijų partnerystės ir švarių technologijų perkėlimo į trečiąsias šalis politiką, nes tai šioms šalims padėtų tvaresniu būdu stiprinti ekonomiką ir gerovę;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, helping them in developing their economies and increasing their welfare in a more sustainable way;
yra susirūpinęs dėl rizikos, susijusios su branduoliniais objektais, esančiais pakrančių zonose, ir kylančios dėl klimato kaitos bei cunamių, ir ragina Komisiją ir Tarybą atlikti tokios rizikos įvertinimą, pasiruošti tokiai rizikai ir vengti statyti branduolinius objektus pakrančių zonose;
Is concerned about the risks related to existing nuclear installations in coastal zones posed by climate change and tsunamis and calls on the Commission and Council to assess and prepare for such risks and avoid any new nuclear construction in coastal zones;
ragina Komisija įvertinti klimato kaitos poveikį, atsižvelgiant į žemės temperatūros padidėjimą, lietaus kritulių sumažėjimą ir požeminio vandens būklę; mano, kad labai svarbu įvertinti dirbamų plotų kaip biomasės ir anglies sankaupų šaltinio mažėjimo pasekmes; pabrėžia tam tikros žemės ūkio veiklos valdymo patirties svarbą;
Calls on the Commission to evaluate climate change repercussions on the increase in ground temperature, the reduction of rains and the groundwater status; considers it especially important to study the effects of the reduction of the area of cultivable land as a source of biomass and as a carbon pool; underlines the importance of certain agricultural management practices;
ragina visus atitinkamus Parlamento komitetus ir delegacijas glaudžiau bendradarbiauti klimato kaitos klausimu, kad politinės priemonės pramonės, energetikos, transporto, žemės ūkio, tyrimų ir vystymosi srityse bei kitos iniciatyvos būtų labiau suderintos siekiant su klimato kaita susijusių tikslų ir kad klimato kaitos klausimas būtų reguliariai svarstomas tarpparlamentinių delegacijų lygmeniu ir palaikant transatlantinį teisininkų dialogą;
Calls for all of its relevant committees and delegations to work together closely on climate change, so that its industrial policy , energy policy and transport, agriculture, research and development and other initiatives are better coordinated with climate change targets, and so that climate change is regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES šalys narės.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
pateikė Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
dėl 2007 m. pavasarį vyksiančiam Vadovų tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją
on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Europos Parlamento rezoliucija dėl 2007 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos Europos Parlamento nuomonės apie Lisabonos strategiją
European Parliament resolution on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. liepos 20 d. komunikatą „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti: Bendrijos Lisabonos programa“ (COM(2005)0330),
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled ‘Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme’ (COM(2005)0330),
atsižvelgdamas į 25 nacionalines Lisabonos reformų programas, kurias pristatė valstybės narės,
having regard to the 25 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
atsižvelgdamas į Komisijos Bendrijos Lisabonos programos vykdytą įgyvendinimą 2006 m.,
having regard the 2006 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2005 m. kovo 9 d. ir 2006 m. kovo 15 d. rezoliucijas dėl Lisabonos strategijos tarpinio persvarstymo,
having regard to its resolutions of 9 March 2005 and 15 March 2006 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
Lėtas ekonomikos augimas, aukštas nedarbo lygis, didėjantis skurdas ir nelygybė – ES vaizdas, praėjus 7 metams po Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikimo
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
labai susirūpinęs pažymi, kad nuo 2000 metų Europos Sąjungą slegia lėtas ekonomikos ir užimtumo augimas, iš produktyvumo gauto pelno perkėlimas iš darbuotojų darbdaviams, nuolatinis aukštas nedarbo lygis, skurdas, socialinė atskirtis, nesaugios darbo vietos ir pajamų nelygybė; pažymi, kad šiuo metu euro zonoje BVP pelno dalis beveik pasiekė aukščiausią lygį per pastaruosius 25 metus, o darbo užmokesčio dalis jau kelis dešimtmečius vis mažėja;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinis ekonomikos augimas ES-15 lėtėjo dešimtmetis po dešimtmečio; primena, kad nuo 2000 m. vidutinis ekonomikos augimas ES buvo 1,4%, t. y. mažesnis už 2,6%, kurie buvo užregistruoti 1991–2000 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2006 m. naujo ekonomikos augimo sulėtėjimo prognozės rodo, jog tikėtis pagyvėjimo neverta;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
pažymi, kad nuo 2000 m. padidėjo pajamų nelygybė, 20% turtingiausiųjų ir 20% neturtingiausiųjų santykis padidėjo nuo 4,5 iki 4,8 kartų; primena, kad nuo 2000 m. vidutinio realaus darbo užmokesčio augimas Europos Sąjungoje sumažėjo iki 0,7%, palyginti su 1,2% vidutinio darbo užmokesčio augimu 1995–2000 m.; pabrėžia, kad nuo 2000 m. iš darbuotojų darbdaviams perkeliama 33% iš produktyvumo gauto pelno;
Points out that income inequalities have risen since 2000, the ratio between the 20% richest and the 20% poorest increased from 4.5:1 to 4.8:1; recalls that after 2000 average real wage growth in the EU dropped to 0.7% in comparison with the 1.2% average growth of the period 1995-2000; stresses that since 2000 workers have transferred 33% of their productivity gains to employers;
labai susirūpinęs pažymi, kad ties skurdo riba ES-15 gyvenančių žmonių procentas padidėjo nuo 15% 2000 m. iki 17% 2004 m., vadinasi, turtingesnėse ES šalyse skurdžiai gyvenančių žmonių skaičius padidėjo beveik 9 milijonais; nurodo, kad ES beveik 72 milijonai žmonių gyvena žemiau skurdo ribos ir beveik pusė jų gyvena nuolatinio skurdo pavojaus sąlygomis, nepriimtinai daug iš jų yra skurdžiai gyvenantys vaikai ir pagyvenę asmenys;
Notes with deep concern that at-risk-of-poverty rates have increased from 15% in 2000 to 17% in 2004 for EU-15, which means an increase of almost 9 million poor in the richer countries of the EU; points out that in the EU there are about 72 million people below the poverty line and almost half of them at risk of persistent poverty, with an unacceptably high number of poor being children and elderly people;
Neoliberalizmo pasekmės – būtinybė nutraukti dabartinę ekonominę ir pinigų politiką
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
pabrėžia, kad Bendrijos Lisabonos programa ir nacionalinės reformų programos, parengtos atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos Strategiją, yra nacionalinių struktūrinių reformų pagrindimo ir tų pačių reformų įgyvendinimo pagreitinimo priemonė visose valstybėse narėse, ypač darbo rinkos ir socialinio draudimo reformų, kurios turės didelių ekonominių ir socialinių pasekmių, kurias dar labiau sustiprins integruotosios gairės ir Stabilumo ir augimo paktas; mano, kad šios reformos sukels pavojų darbuotojų, pensininkų ir viešųjų paslaugų vartotojų teisėms;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public-service users and consumers;
pateikiamo pagrindimo, kad reikia toliau privatizuoti socialinės apsaugos sistemą, mažinti socialines išmokas, padidinti įstatyminį ir realųjį pensinį amžių,
(i) providing justification for further privatising social security, reducing social benefits and increasing the statutory and effective retirement age,
ii) primygtinio tvirtinimo, kad reikia didesnio darbo rinko lankstumo, vartojant naujus lankstumo ir užimtumo saugumo bei gebėjimo įsidarbinti terminus, kurie dera su Komisijos Žaliojoje knygoje dėl darbo teisės pateiktomis rekomendacijomis,
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’, in line with the recommendations of the Commission's Green Paper on Labour Law,
iii) investicijų tyrimams, plėtrai ir švietimui susiejimo su laisvos rinkos poreikiais ir taip pateisinamo vartotojiško požiūrio į žinias, švietimą ir mokslinius tyrimus (Bolonijos procesas);
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge, education and research (Bologna process),
iv) primygtinio reikalavimo visiškai liberalizuoti energijos rinką, kai visuotinis prioritetas teikiamas paslaugų vidaus rinkos kūrimui;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
pabrėžia, kad vykstantis rinkų liberalizavimo ir komunalinių paslaugų privatizavimo procesas nedavė regimos naudos kainų, paslaugų kokybės arba viešųjų išlaidų sumažėjimo požiūriu; pažymi, kad, priešingai, vartotojų ir viešųjų paslaugų užsakovų asociacijos pranešė apie kainų didėjimą, paslaugų kokybės mažėjimą ir paslaugų teikimo kainų didėjimą; dar daugiau, pažymi, kad liberalizavus atitinkamus sektorius buvo panaikintos darbo vietos juose ir sukurtas privatus monopolis, keliantis pavojų darbuotojų, viešųjų paslaugų užsakovų ir vartotojų teisėms;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and public-service users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public-service users and consumers at risk;
mano, kad ekoniminė ir pinigų politika ES buvo ribojanti, ja siekta aukščiausių tikslų – kainų stabilumo ir biudžeto konsolidavimo, remiantis Stabilumo ir augimo pakto nuostatomis; pabrėžia, kad nominalios konvergencijos procesas siekiant euro įvedimo ir jį įvedus turėjo neigiamų pasekmių ekonomikos ir užimtumo augimui, socialinei ir ekonominei sanglaudai ir realiai ES valstybių narių konvergencijai, viešosioms investicijoms, ir kilo pavojus dabartiniam nepakankamam ekonominiam pagyvėjimui ir kovai su nedarbu;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has been restrictive, with its overarching objective of price stability and budget consolidation in line with the Stability and Growth Pact; stresses that the process of nominal convergence towards the Euro and what followed has had a negative impact on economic and employment growth, on social and economic cohesion and real convergence between the Member States of the EU, on public investment, putting at risk the current meagre economic recovery and the fight against unemployment;
atkreipia dėmesį į labai įsišaknijusią darbuotojų, vartotojų ir viešųjų paslaugų užsakovų kovą ir pasipriešinimą besitęsiančiam liberalizacijos ir darbo bei socialinės apsaugos reformos procesui ir ragina Europos Vadovų Tarybą pavasario susitikimo metu atsižvelgti į tai ir į profsąjungų, viešųjų paslaugų užsakovų asociacijų ir vartotojų organizacijų pateiktus pasiūlymus;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and incorporate the proposals being put forward by trade unions, public-service users’ associations and consumer organisations;
apgailestauja, kad 2005 m. gruodžio mėn. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo patvirtintas 2007–2013 m. finansinės programos pakeitimas, kuriuo sumažintas struktūrinių fondų biudžetas (nuo 0,41% iki 0,37% nuo ES BNP) ir sumažinti asignavimai socialinėms, aplinkosaugos, mokslinių tyrimų, kultūros ir švietimo programoms; apgailestauja dėl to, kad pasikeitė neratifikuotoje Europos Konstitucijoje numatyti su konkurencija (konkurencingumu), saugumu ir militarizacija susiję tikslai, ir perkelta mažiausiai du trečdaliai sanglaudos politikai numatytų lėšų Lisabonos tikslams finansuoti; mano, kad vidutinis išlaidų lygis 1,045% nuo ES BNP yra visiškai nepakankamas siekiant spręsti socialines, ekonomines ir aplinkosaugos problemas, su kuriomis susiduria išsiplėtusi ES, ir patenkinti jos sanglaudos reikmes;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes; regrets the shift of objectives in line with the priorities stated in the non-ratified 'European Constitution' on competition/competitiveness, security and militarisation, in particular the earmarking of at least 2/3 of the amounts of cohesion policy to finance the Lisbon objectives; considers that an average expenditure level 1.045% of EU GNI is far from sufficient to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
Nauja strategija, naujas Europos kelias – visiškas užimtumas, padorūs darbai, pragyvenimui pakankami darbo užmokesčiai, socialinė ir ekonominė sanglauda ir visų asmenų socialinė apsauga
A new strategy, a new path for Europe - full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all