natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16. laikosi nuomonės, kad sportas ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus;
Maintains that sport and cultural activity are essential instruments of social inclusion and help to foster personal development, promote the good of society, and nurture talents;
Socialinė ir užimtumo politika
Social and employment policies
27. pabrėžia, kad būtina gerinti švietimą Europoje ir skatinti valstybių narių švietimo sistemų suderinamumo ir panalyginamumo procesą siekiant palengvinti abipusį profesinės kvalifikacijos ir standartų pripažinimą;
Stresses the need to improve education in Europe by dynamising the process of compatibility and comparability of the Member States' educational systems with a view to facilitating the mutual recognisation of professional qualifications and standards;
29. pabrėžia, kad būtina skatinti bendradarbiauti universitetus ir verslo įmones, nes reikia užtikrinti, kad šie partneriai bendradarbiautų ir remtų vienas kitą savo pačių organizacijų, jų personalo ir studentų labui; mano, kad reikėtų suderinti universitetų programas ir įmonių praktiką, verslo įmonės turėtų galimybę papildyti studijų programas, siūlyti stažuotes, atvirų durų dienas ir t. t.;
Highlights the necessity of promoting University-business cooperation as it is important to ensure that these partners cooperate and that they support each other for the benefit of their own organisations, of their staff and their students; considers that bridges should be built between university curricula and the world of enterprise, and that businesses should have the possibility to complement study programs, to offer internships, organize open days for students, etc.;
OL L 254 , 1994 9 30, p.
OJ L 254 , 30.9.1994, p.
64. peržiūrai; pakartoja savo raginimą toliau stiprinti Europos darbo tarybų veiklą kaip nustatyta Parlamento 2001 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl šios direktyvos taikymo
64. ;reiterates its call for the further strengthening of the functioning of European works councils as laid down in its resolution of 4 September 2001 on the application of the abovementioned directive
OL C 72 E 2002 3 21, p.
OJ C 72 E, 21.3.2002, p.
46. mano, kad legaliai dirbantys imigrantai gali prisidėti prie tvaraus socialinės apsaugos sistemų vystymosi ir užsitikrinti savo pačių teises į pensiją ir socialines teises;
Considers that immigrants can, when legally employed, contribute to the sustainable development of social security systems and also guarantee their own pension and social rights;
50. mano, kad Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių prioritetu turi tapti esamų darbo teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo stiprinimas pagal nacionalinę ir Bendrijos teisę ir pagal TDO konvencijas;
Considers that strengthening of the implementation and enforcement of existing labour laws under national and Community law and under ILO conventions must be a priority for the EU institutions and the Member States;
ES išorės santykiai
The EU at an external level
54. pabrėžia tai, kad Bendrijos teisinės sistemos vystymas tiek pirminės, tiek antrinės teisės pagalba neturėtų jokiais būdais prieštarauti tarptautiniams įsipareigojimams pagal TDO konvencijas;
Emphasises the fact that the development of the Community legal framework, either through primary or secondary legislation should in no way contradict international obligations in the framework of the ILO conventions;
58. pripažįsta, kad struktūriniai fondai dažniausiai lieka pagrindine finansavimo priemone įgyvendinant socialinius tikslus; prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti sąveiką su kitomis programomis ir remti daugiamečių bendrųjų programų, pavyzdžiui, Daphne, Progress, visuomenės sveikatos programos ir programos „Europa piliečiams“, darną;
Recognises that the Structural Funds largely remain the main funding instrument to fulfil social objectives, asks the Commission and the Member States to promote synergies with other programmes and support coherence across the multiannual framework programmes, such as Daphne, Progress, the Public Health Programme, and the 'Europe for citizens’ programme;
Tikslų siekimo priemonės
Instrumental actions
Socialinis ir pilietinis dialogas
Social and civil dialogue
72. mano, kad pilietinė visuomenė turi dalyvauti nuo sprendimų priėmimo procesų pradžios ir kad informacija turi būti viešai prieinama, grįžtamasis ryšys – abipusis ir dalyviams turi būti aiškiai nurodyta, koks galimas pokyčių mastas;
Considers that civil society should be involved from the beginning of decision making processes, and that information should be publicly accessible, feedback should be reciprocal and the scope for change should be made clear to participants;
75. pažymi, kad piliečių dalyvavimas prasideda vaikystėje ir ragina skatinti ir remti vaikų ir jaunimo dalyvavimui skirtas struktūras ir iniciatyvas vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu;
Notes that civic participation starts during childhood and calls for promotion and support of participation structures and initiatives at local, regional and national level for children and youth;
ES teisė
EU law
80. mano, kad ES mastu turėtų būti geriau susieta ekonomikos ir socialinė politika dar kartą patvirtinant pirminius Lisabonos darbotvarkės tikslus ir būtinybę užtikrinti, kad ekonomikos ir užimtumo politikos kryptys veiksmingai prisidės naikinant skurdą ir socialinę atskirtį; pažymi, jog Lisabonos sutartyje nustatyta, kad apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką turėtų būti atsižvelgiama į labai svarbius socialinės politikos aspektus;
Considers that there should be a better linkage at the EU-level between economic and social policies, with a reaffirmation of the original Lisbon Agenda goals and the need to ensure that economic and employment policies actively contribute to the eradication of poverty and social exclusion; notes that the Lisbon Treaty establishes that very relevant aspects of social policy should be taken into account when defining and implementing EU policies;
84. ragina Tarybą ir Komisiją sudaryti sąlygas Europos Parlamentui iš tiesų dalyvauti įgyvendinant Lisabonos strategiją po 2010 m.;
Calls on the Council and the Commission to open up opportunities for a real involvement of the European Parliament in the post-2010 Lisbon Strategy;
Atsižvelgiant į dabartinę ekonominę krizę labai svarbu, kad socialinė politika būtų vykdoma neatsiejamai nuo ekonomikos politikos, siekiant tvaraus ir Europos gyventojų, ir Europos ekonomikos atsigavimo.
In the framework of the current economic crisis it is crucial that social policy goes hand in hand with economic policy aiming at a sustainable recovery of both the European people and the European economy.
Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje dėmesys turėtų būti sutelktas į politiką, kuri padeda siekti minėtųjų tikslų ir kuri, remiantis Komisijos analize, nebuvo pakankamai įtraukta į ankstesnes socialines darbotvarkes.
The renewed social agenda should focus on the policies that contribute to the above and have, given the Commission’s analysis, not been sufficiently covered in previous social agendas.
Šis procesas turėtų būti grindžiamas plačiu bendru sutarimu ir į jį turėtų būti įtrauktos visos pagrindinės suinteresuotosios šalys, t. y. pilietinės visuomenės organizacijos, nacionalinės valstybės institucijos, kultūros, socialiniai ir ekonomikos subjektai, darbdaviai ir darbuotojai, gerbiant šalių papročius ir praktiką.
This process should be based on a broad consensus and involve all key interested parties namely civil society organisations; national public authorities; cultural, social and economic agents; employers and employees while also respecting national customs and practices.
Kad šie veiksmai būtų paveikūs, jie turi būti grindžiami demokratiniu dalyvaujamuoju procesu, kuris, laikantis principo „iš apačios į viršų“, būtų vykdomas vietos mastu – arti piliečių.
For those actions to be effective they should be built up on a democratic and a bottom-up participatory process carried out locally and close to the citizen.
Todėl itin svarbu labai gera centrinės ir vietos valdžios komunikacija su pilietine visuomene.
Therefore it is fundamental a very good articulation between the central and local government and civic society.
Dabartiniu metu didelė dalis mūsų visuomenės jaučiasi nesaugi, būgštauja ir nenori priimti pokyčių.
Nowadays, a broad stratum of our society feels insecure and fearful and is reluctant to accept change.
Siekiant prisidėti prie to, kad Europos piliečiai remtų pokyčius, būtų galima sustiprinti socialinį dialogą, kad sprendimai dėl socialinio prisitaikymo ir ekonomikos pertvarkos, pvz., darbo rinkoje, būtų priimami skaidriau.
In order to contribute for the support of the European citizens for change, social dialogue could be enhanced aiming at increasing the transparency in decisions of social adjustment and economic restructuring for example in the labour market.
Svarbu pabrėžti, kad socialinis dialogas yra nuolatinis procesas, peržengiantis trumpojo laikotarpio ir kolektyvinių derybų ribas.
It is important to emphasize that social dialogue is an ongoing process that goes beyond the short term and beyond collective bargaining.
Europos socialiniai modeliai susiduria su keletu sunkumų, būtent demografiniais pokyčiais ir globalizacija, nuo kurių jie negali būti apsaugoti.
The European social models are facing several challenges, namely demographic change and globalisation, to which they cannot stay immune.
Todėl jie turi būti atnaujinti atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, kartu išsaugant jų vertybes, kuriais jie grindžiami
Therefore, they need to be modernised with a long term perspective while also preserving their original values.
Reikėtų persvarstyti pensijų sistemos finansavimą, kad jis nebūtų grindžiamas vien valstybės sistema.
The pension system funding should be reconsidered so that it is not based on the state system alone.
Trimis ramsčiais pagrįstas požiūris, kaip ir anksčiau, yra suderintas sprendimas, todėl žmonėms turi būti teikiama informacija ir taikomos tinkamos skatinamosios priemonės, kad jie daugiau naudotųsi valstybės finansuojamų pensijų alternatyvomis.
The three-pillar approach remains as a balanced option and therefore people should be given information and the right incentives for greater use of alternatives to state-funded pensions.
Jos apima profesines pensijų sistemas ir profesinės veiklos laikotarpiu sukauptomis asmeninėmis santaupomis grindžiamas pensijų sistemas.
These include occupational pension schemes and those based on personal saving throughout working life.
Socialiniai partneriai turėtų aptarti galimybę savanoriškai likti darbo rinkoje žmonėms, sulaukusiems nustatyto pensinio amžiaus.
The possibility of keeping people in the labour market on a voluntary basis beyond the statutory retirement age should be debated by social partners.
Darbuotojai, taip pat darbdaviai turėtų būti skatinami lanksčiai savanoriškai išeiti į pensiją.
Flexible retirement on a voluntary basis ought to be encouraged amongst workers and also employers.
Be to, socialiniai partneriai galėtų aptarti lengvatų moterims, kurios išeina atostogų, kad galėtų prižiūrėti vaikus, taikymą.
Social partners could also discuss the implementation of benefit measures for women who take time out of the workplace to look after children.
Šios lengvatos galėtų padėti padidinti gimstamumą ir moterų dalyvavimą darbo rinkoje.
Those measures could promote both fertility and women participation in the job market.
Pagal jas būtų galima metus, kai šios moterys prižiūrėjo vaikus, įtraukti į jų darbo stažą, ar sumažinti metų, kuriuos reikia išdirbti, kad būtų galima gauti visą pensiją, skaičių.
They could include credit years in the calculation of the contributory history of those women or a reduction in the number of years needed to qualify for full pension.
Šios lengvatos galėtų atitinkamai priklausyti ir nuo vaikų skaičiaus.
Those benefit measures could also positively depend on the number of children.
ES turėtų siekti novatoriškai ir lanksčiai reaguoti į globalizacijos keliamus iššūkius, atsižvelgdama į tai, kad kylančios ekonomikos šalys, kaip antai Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija, atliks svarbų vaidmenį.
Regarding the challenges posed by globalisation, the EU should seek for innovative and flexible responses in a framework in which emerging powers like Brazil, Russia, India and China will play an important role.
ES lėšos neturėtų būti laikomos panacėja, bet jos galėtų padėti nepaprastosios padėties atvejais, ypač regionuose, kuriuose globalizacijos padariniai yra labiau neigiami.
EU funds should not be seen as a panacea but they could help in emergency situations especially in regions which have been more negatively impacted by globalisation.
Todėl šiomis lėšomis turėtų būti galima naudotis lanksčiai.
Therefore, those funds should allow for flexibility in terms of use.
Turėtų būti skatinamas profesinis judumas ES, kad būtų visapusiškai išnaudotos Europos darbo rinkos teikiamos galimybės, – atsižvelgiant į tai, ypatingą dėmesį reikėtų skirti tinkamoms kalbų žinioms.
Professional mobility within the EU should be promoted with the aim of fully exploiting the European job market opportunities and in this sense the need for adequate language skills should be given particular attention.
Reikia paminėti, kad piliečių judumas ES vis dar labai nedidelis ir ilgą laiką nekito.
It should be mentioned that the mobility of citizens within the EU is still very low and has remained unchanged for a long time.
Yra sričių, kuriose reikia geriau užtikrinti esamų ES teisės aktų įgyvendinimą ir, jei reikia, geresnę teisėkūrą.
There are certain areas in which it is needed better enforcement of the implementation of existing EU law and if it proves necessary better law making.
Reikėtų sustiprinti ir patobulinti? atvirojo koordinavimo metodą (AKM), nes tai esminė ES teisėkūrą papildanti priemonė.
The open method of coordination (OMC) should be enhanced and deepened as an essential complement of the EU legislation.
AKM galėtų būti labiau orientuotas į vietos lygmenį ir būti labiau dalyvaujamojo pobūdžio.
The OMC could have a more local orientation and be more participatory.
Juo būtų galima naudotis norint įvertinti pažangą siekiant šiame pranešime minėto socialinio pakto tikslų ir rodiklių, taip pat įvertinti, ar juos galima pritaikyti, ar reikėtų nustatyti naujus tikslus ir rodiklius.
It could be used to evaluate progress towards targets and indicators of the "social pact" mentioned in this report and assess if they can be adapted or new ones could be introduced.
Trumpai tariant, socialinė politika neturėtų būti padrikų veiksmų ir minčių rinkinys, o ekonomikos, užimtumo, aplinkos ir socialinė politika turi būti geriau susietos.
In brief, social policies should not be a patchwork of loose actions and ideas and there should be better articulation between economic, employment, environmental and social policies.
Galiausiai taip pat reikia suvokti, kad reikalingas geresnis pinigų politikos, dėl kurios sprendžia Europos Sąjunga, ir ekonomikos politikos, dėl kurios sprendžia valstybės narės, koordinavimas, vadovaujantis subsidiarumo ir proporcingumo principais.
As a last remark, it should also be understood the need for better coordination between monetary policy, which is decided by the European Union, and the economic policy which is decided by the Member States, under the principles of subsidiarity and proportionality.
Jei šių sričių politika būtų geriau susieta, ji galėtų padėti skatinti augimą ir užimtumą.
A better articulation of all these policies could help to foster growth and employment.
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
on Renewed Social Agenda
2. apgailestauja, kad, nors vykstant finansų krizei matyti, kokie svarbūs yra valstybės veiksmai išsaugant ekonominę veiklą ir stiprinant socialinę sanglaudą, Komisija neužtikrino viešųjų paslaugų ateities ir jų esminio vaidmens Europos Sąjungoje, nes nepateikė pasiūlymo dėl pagrindų direktyvos dėl visuotinės svarbos paslaugų;
Regrets that although the financial crisis demonstrates the importance of State action in regard to maintaining economic activity and strengthening social cohesion, the Commission has not ensured the future of and the crucial role played by public services in the European Union by proposing a framework directive on services of general interest;
4. džiaugiasi, kad svarba, teikiama Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoms, kurios turėtų būti laikomos būtiniausių tinkamo darbo standartų šaltiniu, ir pabrėžia, jog svarbu, kad darbas vėl įgytų savo atlyginamąją vertę Europos Sąjungoje ir palaikant jos ryšius su trečiosiomis šalimis;
Welcomes the importance given to the conventions adopted by the International Labour Organization, which must be regarded as minimum standards as regards decent work, and emphasises the importance of restoring the remunerative value of work, both within the European Union and in its relations with third countries;
A. kadangi vis daugiau Europos Sąjungos piliečių patiria skurdą, nepriteklių ir blogėja jų gyvenimo sąlygos, bei auga socialinė ir sveikatos nelygybė,
A. whereas the number of European citizens affected by poverty, insecurity, declining living conditions and an increase in social and health inequalities is increasing,
B. kadangi Europos Sąjungos gyventojai sensta ir didėja sunkiomis fizinėmis ir psichikos ligomis sergančių asmenų skaičius, taip pat kadangi esama ryšio tarp gyventojų senėjimo ir atsirandančios negalios,
B. whereas the population of Europe is ageing and the number of people affected by serious physical and mental illness is rising; whereas there is also a link between an ageing population and disability,
C. kadangi dėl prastų socialinių ir aplinkos sąlygų susergama arba sunkiau sergama tam tikromis ligomis, kadangi augantis vėžinių susirgimų skaičius susijęs su aplinkos ir mitybos veiksniais,
C. whereas poor social and environmental conditions have an impact on the emergence and seriousness of some diseases; whereas there has been a steady increase in the incidence of cancer linked to environmental and dietary factors,
D. kadangi finansų ir ekonomikos krizės mastas ir sunki ekonominė ir socialinė krizė dar gali prisidėti prie ekologinės ir klimato krizės,
D. whereas the large-scale financial crisis and the serious economic and social crisis may add to the crisis affecting the environment and the climate;
2. tikisi iš Komisijos, kad, pagal EB sutarties nuostatas, ji į Europos Sąjungos politiką greitai įtrauks aplinkos ir sveikatos klausimus, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį;
Looks to the Commission to ensure that environmental and health issues are rapidly integrated in all Union policies in order to ensure a high level of health and environmental protection, in accordance with the provisions of the EC Treaty;
6. apgailestauja, kad siūlomos priemonės neatitinka tikslo ilgiau gyventi ir būti sveikesniems; apgailestauja, kad nepateikiama nuorodų į įvairius Europos 2004-2010 m. veiksmų planus ir programas aplinkos, sveikatos priežiūros ir darbuotojų sveikatos srityse ir ragina Komisiją įtraukti Parlamento priimtas šių sričių nuostatas;
Regrets the mismatch between the aim of living longer and in better health, and the measures proposed; deplores the lack of reference to the various European action plans and programmes for the environment or public health in 2004-2010 and for health at work and calls on the Commission to incorporate therein the positions adopted in this area by the European Parliament;
5. pabrėžia, kad svarbu rengti visų lygių informacinių ir ryšių technologijų kursus, kurie būtų visų mokymo programų dalis, nes tai pagrindinis veiksnys, lemiantis didesnes įsidarbinimo galimybes ir modernios žinių visuomenės plėtrą;
Stresses the importance of courses in information and communication technology at all levels and in all types of education as an essential element of increased employability prospects and development of a modern knowledge-based society;
8. laikosi nuomonės, kad kultūra ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus;
Maintains that culture and cultural activity are essential instruments of social inclusion and help to foster personal development, promote the good of society, and nurture talents;
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
on Renewed social agenda
Šią dieną priimti tekstai, P6_TA(2009)[...]. ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2009)[...]. ,
A. kadangi EB sutarties 2 straipsnyje teigiama, kad solidarumas ir moterų ir vyrų lygybė yra vienos iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių, o Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų gerbiamos moterų teisės ir kad ekonominiame ir socialiniame gyvenime dalyvautų visi visuomenės nariai,
A whereas Article 2 of the EC Treaty stipulates that solidarity and equality between men and women are among the founding values of the European Union, and it is the responsibility of the Commission and the Member States to ensure that women's rights are observed and to facilitate participation in economic and social life for all members of society,
B. kadangi skurdas – tai žmogaus teisių pažeidimas, o kovai su skurdu reikia teikti pirmenybę, ypatingą dėmesį sutelkiant į moteris, kurioms dėl jų ekonominės priklausomybės (daugelis jų dirba namuose be atlygio), dėl darbo rinkoje vis dar esamų darbo užmokesčio skirtumų ir dėl to, kad vienišų motinų yra daugiau nei vienišų tėvų, ir dėl to, kad moterys sudaro pagyvenusių žmonių daugumą, gresia didesnis skurdo pavojus nei vyrams,
B. whereas poverty is a violation of human rights and combating it must be a priority, with a particular focus on women who face a higher risk of poverty than men, because of their economic dependency (many of them being unpaid family workers), the persistent gender pay gap in the labour market and the fact that they represent a large majority of single parents and the elderly,
C. kadangi siekiant lyčių lygybės reikia skurdžiai gyvenančioms moterims padėti nugalėti skurdą ir taip sumažinti skurdo perdavimo kitoms kartoms pavojų,
C. whereas investing in gender equality implies working towards lifting poor women out of poverty, thus reducing the risk of perpetuating poverty into the next generations,
1. pabrėžia, kad Komisija pristatė atnaujintą socialinę darbotvarkę, taigi sudarytos tolesnės plėtros galimybės ir nustatytas labiau pritaikytas ir integruotas požiūris į socialinę politiką, sutelkiant dėmesį į užimtumo, lygių galimybių, švietimo, sveikatos apsaugos ir informacinės visuomenės sritis, ir tikisi, kad tai prisidės prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo, daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimo ir pastangų įveikti skurdą, diskriminaciją ir socialinę atskirtį;
Notes the presentation of the renewed social agenda by the Commission, permitting developments to go one step further and providing for a more targeted and integrated approach to social policies by mobilising the fields of employment, equal opportunities, education, health, and the information society, and hopes that this will contribute to furthering equality between women and men, the creation of more and better jobs and efforts to tackle poverty, discrimination and social exclusion;
8. mano, kad ES interesai ir vertybės, į kurias įeina ir lyčių lygybė, turi daryti įtaką tarptautiniu lygmeniu priimamiems sprendimams, atsižvelgiant į darbotvarkę dėl tinkamų darbo vietų, būtent dėl pagrindinių teisių ir tarptautinių konvencijų, ypač susijusių su moterų darbu, motinyste ir vaikais ir švietimu, taikymą;
Considers that the EU's interests and values, among which gender equality features, must contribute to influencing decisions taken at international level within the framework of the Agenda on Decent Work, the application of fundamental rights and international conventions, particularly those concerning the work of women, mothers and children, but also education;