natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijos komunikatą dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės plėtojimo ir labai susidomėjęs laukia atitinkamo pasekmių įvertinimo; tikisi, kad Komisija pasimokys iš nepavykusių viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių; pabrėžia, kad viešųjų paslaugų koncesijų atveju būtina deramai atsižvelgti į procedūrų sudėtingumą, didelius teisės kultūros skirtumus ir teismų praktiką valstybėse narėse; mano, kad priėmus 2004 m. viešojo pirkimo direktyvas ir papildomus Europos Teisingumo Teismo sprendimus buvo apibrėžtos viešųjų paslaugų koncesijos ir sukurta šias koncesijas reglamentuojanti teisės sistema; pabrėžia, kad bet koks pasiūlymas dėl teisės akto dėl viešųjų paslaugų koncesijų būtų pateisinamas tik siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo iškraipymus; pažymi, kad iki šiol tokių iškraipymų nebuvo nustatyta ir kad dėl to teisės aktas dėl viešųjų paslaugų koncesijų yra nereikalingas tol, kol jis negali sudaryti prielaidų pastebimai pagerinti vidaus rinkos veikimą;
Notes the Commission communication of 19 November 2009 on the development of public-private partnerships and awaits the relevant impact assessment with great interest; expects the Commission to draw lessons from failing PPPs; emphasises that due account must be taken of both the complexity of the procedures and the differences between the Member States in terms of legal culture and practice with regard to service concessions; takes the view that the process of defining the term ‘service concession’ and establishing the legal framework governing such concessions has evolved as a result of the 2004 public procurement directives and the CJEU’s supplementary case-law; insists that any proposal for a legal act dealing with service concessions would be justified only with a view to remedying distortions in the functioning of the internal market; points out that such distortions have not hitherto been identified, and that a legal act on service concessions is therefore unnecessary as long as it is not geared to an identifiable improvement in the functioning of the internal market;
15. džiaugiasi teisinių sąlygų išaiškinimu, kuriomis oficialiai patvirtintoms viešojo ir privataus sektorių partnerystėms taikoma viešųjų pirkimų teisė, turint omenyje svarbą, kurią, kovojant su klimato kaita, skatinant naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius ir skatinant tvarų transportą, Komisija priskiria tokioms parterystėms savo 2009 m. lapkričio 19 d. komunikate; atkreipia dėmesį, kad viešųjų pirkimų direktyvos visuomet taikomos, kai paslaugos užsakomos iš įmonės, kurioje yra bent mažiausia privataus kapitalo dalis; vis dėlto pabrėžia, kad Komisijos 2008 m. vasario 5 d. komunikate ir ETT 2009 m. spalio 15 d. sprendime C-196/08 aiškiai nurodoma, kad nereikia vykdyti dvigubos viešųjų pirkimų procedūros siekiant pasirašyti sutartis su naujai sukurtomis viešųjų ir privačiųjų subjektų partnerystėmis ar perduoti joms tam tikras užduotis, tačiau prieš pasirašant koncesiją su specialiai tam tikslui sukurta mišraus kapitalo bendrove neorganizuojant konkurso turi būti tenkinami visi šie kriterijai:
Welcomes the legal clarification of the conditions under which procurement law applies to institutionalised public-private partnerships, particularly given the great importance that the Commission, in its communication of 19 November 2009, attaches to such partnerships in connection with combating climate change and promoting renewable forms of energy and sustainable transport; points out that the public procurement directives always apply if a task is to be conferred on an undertaking which is privately owned, even to a very small extent; emphasises, however, that both the Commission, in its communication of 5 February 2008, and the CJEU, in its judgment of 15 October 2009 in Case C‑196/08, have made it clear that a double competitive tendering procedure is not required in connection with the award of contracts to, or the conferral of certain tasks on, newly-established public-private partnerships, but that all the following criteria must be met before a concession can be awarded without competitive tendering to a mixed public-private undertaking specially established for that purpose:
– privatus partneris turi būti atrenkamas skelbiant skaidrų konkursą, iš anksto paskelbus pranešimą dėl konkurso ir patikrinus finansines, technines, darbo ir valdymo sąlygas bei jo pasiūlymo charakteristikas paslaugos, kurią reikės teikti, atžvilgiu,
– the private partner must be selected by means of a transparent procedure, with the contract published in advance following a review of the financial, technical, operational and administrative requirements and the characteristics of the tender in the light of the particular service to be provided;
– mišraus kapitalo bendrovės veiklos tikslas išlieka nepakeistas per visą koncesijos laikotarpį.
the mixed public-private undertaking must retain the same corporate purpose throughout the duration of the concession.
Jei bendrovės veiklos tikslas arba perduotos užduotys pasikeičia iš esmės, Europos Teisingumo Teismo nuomone, atsiranda pareiga surengti viešuosius pirkimus,
According to the CJEU, any material change to that corporate purpose or to the task to be performed would necessitate the launching of a new competitive tendering procedure;
– todėl mano, kad klausimas dėl viešųjų pirkimų teisės taikymo oficialiai patvirtintoms viešojo ir privataus sektorių partnerystėms taip pat išspręstas, ir prašo Komisijos ir valstybių narių į tai atsižvelgiant koordinuoti savo veiksmus;
takes the view, therefore, that the matter of the application of procurement law to institutionalised public-private partnerships has been settled, and calls on the Commission and the Member States to issue statements to that effect;
Miestų planavimas ir (arba) plėtra
Town p lanning/ u rban d evelopment
Labai mažos įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės
Micro, small and medium-sized enterprises
21. mano, kad subranga – tai darbo organizavimo forma, tinkanti konkretiems darbų aspektams vykdyti; pabrėžia, kad subrangos sutartyse turi būti laikomasi visų pagrindiniams rangovams nustatytų įsipareigojimų, ypač susijusių su darbo teisės ir saugos sritimis; mano, kad šiam tikslui būtų patartina sukurti ryšį tarp rangovo ir subrangovo atsakomybės atžvilgiu;
Takes the view that sub-contracting is a form of organisation of labour suited to the specialised aspects of the execution of works; emphasises that sub-contracting contracts must comply with all the obligations imposed on the main contractors, especially as regards labour law and safety; takes the view that, to this end, it would be advisable to establish a link between contractor and sub-contractor in terms of responsibility;
25. ragina valstybes nares vystyti tiekėjams skirtą plėtros programą, kuri jau sukurta kai kuriose šalyse; pažymi, kad tokia priemonė gali būti naudojama skatinti tiekėjų ir pirkėjų dialogą, leidžiantį jiems susitikti pirkimo proceso pradžioje; pabrėžia, kad toks mechanizmas labai svarbus skatinant naujovių diegimą ir palengvinant MVĮ galimybes patekti į viešųjų pirkimų rinkas;
Encourages Member States to promote a ‘supplier development programme’, as already developed in some countries; notes that such a tool can be used to encourage dialogue between suppliers and procurers, enabling actors to meet at an early stage of a purchasing process; stresses that such a mechanism is essential for stimulating innovation and improving SMEs’ access to procurement markets;
GPA), dėl kurio deramasi iš naujo, būtų įtraukta išlyga, pagal kurią Europos Sąjungai būtų leidžiama sudarant viešojo pirkimo sutartis pirmenybę teikti MVĮ ir kuri atitiktų kitų susitarimą pasirašiusių valstybių jau taikomas išlygas;
Calls on the Commission to secure the inclusion, in the renegotiated WTO Government Procurement Agreement (GPA), of a clause enabling the European Union to give preference to SMEs when awarding public contracts, along the lines of those already applied by other States Parties to this agreement;
28. atkreipia dėmesį į didelę viešųjų pirkimų svarbą klimato ir aplinkos apsaugai, energijos vartojimo veiksmingumui, naujovėms ir konkurencijos skatinimui ir patvirtina, kad viešąsias institucijas reikėtų padrąsinti ir joms padėti taikyti ekologinius, socialinius ir kitus kriterijus rengiant viešųjų pirkimų procedūras; džiaugiasi praktine pagalba, kuri padeda įstaigoms ir kitoms viešosioms institucijoms rengiant tvarumą skatinančius viešuosius pirkimus; ragina Komisiją įvertinti galimybę naudoti aplinką tausojančius viešuosius pirkimus kaip tvaraus vystymosi skatinimo priemonę;
Draws attention to the great importance of public procurement for climate and environmental protection, energy efficiency, innovation and stimulating competition, and reiterates that public authorities should be encouraged and empowered to base public procurement on environmental, social and other criteria; welcomes the practical assistance given to public authorities and other public bodies in connection with sustainable procurement; calls on the Commission to explore the possibility of using green public contracts as a tool to promote sustainable development;
Praktinė pagalba: duomenų bazės ir mokymo kursai
Practical help: database and training courses
Regionų vystymasis
Regional d evelopment
40. ragina Komisiją išnagrinėti galimybę toliau (net ir po 2010 m.) taikyti pagreitintas procedūras, susijusias su struktūriniais fondais, ir pratęsti laikiną ribų padidinimą siekiant konkretaus tikslo – paspartinti investicijas;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
Tarptautinė prekyba
International t rade 41.
41. pažymi, kad vidaus rinka ir tarptautinės rinkos tampa vis labiau tarpusavyje susijusios; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ES vidaus rinkos teisės aktų leidėjai ir ES derybininkai tarptautinės prekybos srityje vykdydami savo veiklą neturėtų pamiršti apie galimą jų veiklos abipusį poveikį ir kad jiems derėtų laikytis nuoseklios politikos, kuri turėtų būti visada nukreipta į ES vertybių, pvz., skaidrumo, principinio nusistatymo prieš korupciją, socialinių ir žmogaus teisių stiprinimo, rėmimą vykdant viešųjų pirkimų politiką; ragina Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetą ir Tarptautinės prekybos komitetą rengti bendrus informacinius posėdžius siekiant skatinti teigiamą sąveiką ;
Points out that the internal market and international markets are increasingly interlinked; takes the view, in this context, that the EU internal market legislators and EU negotiators in the field of international trade should be mindful of the possible consequences for one another when conducting their activities, and that they should adopt a coherent policy that is always directed to the promotion of EU values in procurement policies, including transparency, a principled stance against corruption and the advancement of social and human rights; invites the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on International Trade to hold joint briefing sessions in order to foster synergies;
43. atsižvelgdamas į Europos Sąjungos prisiimtus tarptautinių viešųjų pirkimų srities įsipareigojimus, taip pat pabrėžia, kad svarbu stiprinti antikorupcines šios srities sistemas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pastangas reikia sutelkti į viešųjų lėšų naudojimo skaidrumo ir sąžiningumo užtikrinimą;
Further points out, in the context of the European Union’s commitments in the field of international public procurement, the importance of strengthening anti-corruption mechanisms in this area, and draws attention to the need to focus efforts on ensuring transparency and fairness in the use of public funds;
47. atkreipia dėmesį į Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsnių nuostatas; ragina valstybes nares visapusiškai išnaudoti galimybę pranešti Komisijai apie problemas, su kuriomis susiduria jų įmonės, norėdamos patekti į trečiųjų šalių rinkas, ir ragina Komisiją imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrinama, jog ES įmonės iš tiesų turėtų prieigą prie trečiųjų šalių rinkų;
Draws attention to the provisions of Articles 58 and 59 of Directive 2004/17/EC; calls on the Member States to make full use of the possibility of informing the Commission of problems relating to access by their undertakings to third-country markets, and calls on the Commission to take effective measures to ensure that EU undertakings enjoy genuine access to third-country markets;
Tačiau dalis, kurią sudaro pirkimai tarp valstybių, yra maža – apie 3 %.
International public procurement accounts for a mere 3% of that figure, however.
Pagrindinis viešųjų pirkimų tikslas yra ekonomiškai ir taupiai įsigyti prekių ir paslaugų viešojo intereso užduotims vykdyti.
The main purpose of public procurement is the cost-effective purchase of goods and services with a view to the performance of public-service tasks.
Viešieji pirkimai turėtų padėti, kai tai įmanoma, įveikti didelius iššūkius: pasaulinę ekonomikos ir finansų sektoriaus krizę, klimato kaitą ir didėjančią skurdo krizę Pietų šalyse.
Wherever possible, public procurement should make a contribution to meeting the major challenges facing society: the global economic and financial crisis, climate change and the ever worsening crisis of poverty in the countries of the South.
Be abejonės, Europos vidaus rinka ir jos taisyklės teikia naudą viešiesiems užsakovams: didesnėse rinkose turima daugiau pasirinkimo laisvės, ši laisvė gali padėti sutaupyti lėšų ir gauti geresnę kokybę; daugiau skaidrumo padeda kovoti su korupcija ir sukčiavimu; dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo atsiranda naujų galimybių veikti ir įgyjama patirtis.
There is no doubt that public contracting authorities are benefiting from the European internal market and its rules: larger markets create more choice, which can lead to lower costs and better quality; greater transparency helps to fight corruption and fraud; cross-border cooperation creates new possibilities for action and offers the chance of new experiences.
Neigiamų biurokratinių procedūrų ir trūkstamo teisinio tikrumo padarinių taip pat patiria rangovai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės.
Contractors as well, in particular small and medium-sized undertakings, are suffering under the burden of red tape and legal uncertainty.
Atlikta daug tyrimų, įrodančių, kad patiriama papildomų išlaidų ar pailgėja viešųjų pirkimų procedūrų trukmė, tačiau šiame dokumente nėra galimybės išsamiau aptarti šiuos tyrimus.
Many studies have been drawn up showing just how costs are increasing and procedures are becoming lengthier, although they cannot be dealt with in detail in this report.
Teisiniai neaiškumai
Legal uncertainties
Šio reiškinio priežastys glūdi keliuose lygmenyse.
There are various reasons for this development.
Viena vertus, pačiose direktyvose kai kuriais klausimais nepateikiamas aiškus atsakymas, dėl politinių skirtumų Taryboje ir Parlamente pasiekiami formalūs kompromisai, teisiniuose tekstuose atsiranda neaptartų sričių ir neatitikimų.
On the one hand, some provisions of the directives themselves are not sufficiently clear: political disagreements in the Council and Parliament resulted in compromises on wording, loopholes and inconsistencies in the texts.
Kita vertus, teisės aktų įgyvendinimas valstybėse narėse pareikalavo daug laiko, direktyvos buvo dar labiau sugriežtintos, įvesti papildomi kriterijai, o kai kurios lankstumo priemonės neperimtos, trumpai tariant, teisės aktai nebuvo įgyvendinti labai tiksliai.
On the other, the transposition process in the Member States proved to be a time-consuming one, the transposed versions often contained more stringent provisions, additional criteria were incorporated, whilst some provision designed to increase flexibility were left out: In short, the letter of the law changed during transposition.
Teisiniai neaiškumai lėmė, kad buvo pradėta daug apeliacijų procedūrų ir teismų procesų valstybėse narėse ir Europos Sąjungos mastu.
Legal uncertainties have led to a plethora of appeal procedures and national and European court cases.
Europos Teisingumo Teismo praktika ir Europos Komisijos privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (angl. soft law ) iniciatyvomis buvo bandoma ištaisyti teisines klaidas, tačiau aiškumo tai nepadidino.
Attempts have been made, through the case-law of the CJEU and by means of Commission soft law proposals, to close the legal loopholes, an approach which has merely added to the confusion.
Visos šios aplinkybės lėmė, kad atsirado sudėtingas teisinis režimas, dėl kurio pirmiausia mažos savivaldybės ir bendruomenės, taip pat mažosios ir vidutinės įmonės susiduria su sunkiomis teisinėmis problemomis, kurių šie subjektai negali išspręsti nepasitelkę didesnių išteklių arba be išorės teisinių konsultacijų.
All this has left us with a complex set of rules which are creating serious legal problems, primarily for smaller local authorities, but also for small and medium-sized undertakings, problems which they can no longer solve without incurring additional costs or seeking external legal advice.
Netinkamas viešųjų pirkimų teisės aktų taikymas yra viena iš dažniausiai pasitaikančių klaidų Europos struktūriniame fonde.
The incorrect application of the rules governing procurement is one of the most common causes of errors in the disbursement of resources under the European Structural Funds.
Daugiausia teisinių ginčų kyla dėl viešųjų institucijų partnerystės, miestų planavimo (taip pat socialinio būsto srityje) ir viešųjų paslaugų koncesijų.
The main areas of legal dispute concern public-public partnerships, town planning (including the construction of social housing) and service concessions.
Tačiau neaiškumų taip pat kyla ir viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių atveju, organizuojant viešųjų pirkimų procedūras sąžiningos prekybos produktams pirkti, taikant viešųjų pirkimų direktyvas, kai jų taikyti nereikia, taip pat dėl galimybės viešuosiuose pirkimuose taikyti socialinius kriterijus, pvz., vienodo užmokesčio, lyčių lygybės, kolektyvinių sutarčių laikymosi, ilgalaikių bedarbių arba sunkiai darbą susirandančių jaunų žmonių įdarbinimo kriterijus.
However, there is also uncertainty surrounding public-private partnerships, the procurement of fair-trade products, the application of the public procurement directives to contracts whose value falls below the relevant thresholds and the scope for taking account of social criteria, such as equal pay, gender equality, compliance with wage agreements and the provision of jobs for the long-term unemployed and young people with poor skills or qualifications.
Koordinavimo ES Komisijoje trūkumas
Inadequate coordination within the Commission
Be to, trūksta koordinavimo pačioje Europos Komisijoje.
There is also a lack of coordination within the Commission.
Daugelis tarnybų viešuosius pirkimus „atrado“ kaip būdą įgyvendinti tikslus, kuriems Europos Sąjunga neturi pakankamai finansinių išteklių arba teisės aktų leidybos kompetencijos.
Many Commission departments have ‘discovered’ public procurement as a means of achieving objectives for which the European Union would otherwise lack the financial resources or the legislative competence.
Žinoma, iš tikrųjų svarbu skatinti ir remti viešuosius užsakovus, reikalingas prekes ir paslaugas pirkti atsižvelgiant į ekologinius ir socialinius kriterijus bei skatinant mokslinius tyrimus bei naujoves.
It of course makes sense to encourage contracting authorities to engage in ecologically and socially responsible procurement and to foster research and innovation.
Tačiau didelis iniciatyvų skaičius nepadeda sukurti teisinio aiškumo, todėl šiose iniciatyvose skatintinas tikslas pradingsta.
However, the many initiatives which have resulted do not make for legal clarity and are undermining efforts to achieve what is in itself a worthwhile objective.
Pernelyg didelis privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (angl. soft law ) skaičius lemia papildomus neatitikimus teisės aktuose.
A plethora of soft law measures has merely added to the legal inconsistencies.
Komisija, kurdama privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus, turėtų atsižvelgti į proporcingumo ir šių teisės aktų būsimą praktinį poveikį vietos lygmens institucijoms.
When developing soft law, the Commission should consider whether its proposals are consistent with the proportionality principle and their practical implications at local level.
Naujausiame Europos viešojo administravimo instituto (EIPA) tyrime „The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 199/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives“, be kitų problemų, taip pat kritikuojamas platus privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (angl. soft law ) naudojimas: „using soft law to regulate very important aspects of the Directive is another important shortcoming: it is not possible to foresee the institutional impact of soft law“.
The most recent study produced by the European Institute of Public Administration (EIPA), ‘The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives’, criticises the extensive use of soft law: ‘using soft law to regulate very important aspects of the Directive is another important shortcoming: it is not possible to foresee the institutional impact of soft law’.
Vadovaujantis geresnio reglamentavimo iniciatyvos principais reikia ištirti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (angl. soft law ) poveikį ir įvertinti jį remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais (sutrumpintas poveikio tyrimas).
In keeping with the aims of the Better Lawmaking initiative, the impact of soft law should also be studied and the issue of compliance with the subsidiarity and proportionality principles reviewed (shortened impact assessment).
Gaila, tačiau įgyvendinant Europos Sąjungos viešųjų pirkimų teisę Komisijai taip pat trūksta politinės pusiausvyros.
Unfortunately there has thus far been a lack of political balance to the Commission’s implementation of European public procurement law.
Turint omenyje, kad pagal ekologinius ir energijos vartojimo veiksmingumo kriterijus rengiamų viešųjų pirkimų srityje sukurta daug iniciatyvų, parengta žinynų ir instrukcijų, paskutinis Komisijos komunikatas socialinių viešųjų pirkimų srityje buvo parengtas 2000 m., t. y. prieš persvarstant viešųjų pirkimų direktyvas.
Whilst many initiatives have been taken and many manuals and guidelines are available in the area of ecologically responsible and energy-efficient procurement, the Commission’s most recent communication on socially responsible procurement dates back to 2000, i.e. prior to the revision of the public procurement directives.
Teisiškai ypač sudėtingoje – viešųjų pirkimų pagal sąžiningos prekybos kriterijus – srityje iki šiol parengtas tik vienas komunikatas, o instrukcijų ir žinynų nėra.
In the legally particularly complex field of fair trade procurement, only one communication has thus far been issued, and no guidelines or manuals.
Šį faktą galima neteisingai suprasti kaip ženklą, kad netiesioginiai Europos Komisijos tikslai yra kiti.
This could be misconstrued as an indirect reflection of the Commission’s priorities.
Todėl, siekiant padidinti teisinio reglamentavimo skaidrumą, pranešėja ragina Komisijos tarp įvairių Komisijos tarnybų geriau koordinuoti viešųjų pirkimų teisės reglamentavimą ir patobulinti bendrą viešai skelbiamą viešųjų pirkimų, įskaitant vienodos informacijos pateikimą internete, strategiją.
Your rapporteur is therefore calling for better coordination of public procurement policy among the various Commission departments involved and the development of a joint, public strategy on public procurement, including a uniform web presence, with a view to making the law more transparent.
Daugiau iniciatyvos taip pat norėtųsi organizuojant keitimąsi informacija, tobulinant pasiteisinusias procedūras ir metodus ir skatinant mokymo programas valstybėse narėse.
More initiatives would also be welcome in the areas of the organisation of exchanges of experience, the development of proven practices and methods and support for training courses in the Member States.