natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Beveik po trisdešimt metų daugumoje besivystančių šalių trukusių elektros sektoriaus reformų (prasidėjusių devintojo dešimtmečio pradžioje), kuriomis buvo siekiama padidinti teritorijų, kurioms tiekiama elektra, plotą ir pritraukti privačias investicijas, viena iš svarbiausių tokių reformų pamokų yra ta, kad tokios reformos pritraukė privačias investicijas ir padidino elektros tiekimą gamybos ir komerciniams sektoriams, bet nepagerino skurstančių žmonių galimybių naudotis elektra.
After almost three decades of electricity sector reforms (from early 1980s onwards) in many developing countries, the objective of which was to increase electricity coverage and attract private investment, one of the most important lessons is that such reforms attracted private investment and contributed to increase electricity supply for the productive and commercial sectors, but failed to increase electricity access for poor.
Viena iš priežasčių yra ta, kad tiekti elektrą skurdžiausiai gyvenantiems žmonėms nepelninga, jei netaikomos subsidijos.
Among the reasons is that the provision of electricity to the poorest is not a profitable businesses unless subsidies present.
Besivystančiose šalyse reikalinga skurstantiesiems skirta subsidijų politika ir į skurstančius žmones orientuotos sektoriaus reformos, ir tam reikia šių šalių lyderių politinės valios.
Pro-poor policies on subsidies and pro-poor sector reforms are needed in developing countries, requiring political willingness of country leaders.
Artimiausiu metu biomasė išliks daugelio kaimo gyventojų kuras maistui gaminti; geresnio išsklaidymo viryklės taip pat prisidės prie skurdo mažinimo ir gerovės.
Biomass will be the cooking fuel for a large part of the rural population for the foreseeable future, the dissemination improved cook stoves will also contribute to poverty reduction and wellbeing
TVT pasiekti reikalingas energijos kiekis skurstantiems žmonėms nėra didelis.
The quantity of energy required for the poor to meet the MDGs is small.
Apskaičiuota, kad, aprūpinus visus energija, bendras energijos suvartojimas padidėtų tik apie 1 proc. nuo dabartinio komercinio energijos suvartojimo.
Estimates show that the energy required to provide energy for all will only increase total energy consumption by around 1% of present commercial energy consumption.
Tačiau galimybė skurstantiems žmonėms naudotis energijos ištekliais nėra vien tik šalyje pagaminamos energijos klausimas.
However, energy access for the poor is not only an issue of the quantity of energy produced in a country.
Kalbant apie galimybių naudotis energijos ištekliais sudarymo būdus, visada buvo siekiama atmesti tam tikrus energijos rūšių derinius dėl išmetamo anglies dioksido kiekio ir jo poveikio klimato kaitai, ir daugiausia tokį požiūrį rėmė tie, kas nežino, kad suteikus skurstantiems žmonėms galimybes naudotis energijos ištekliais, išmetamų teršalų kiekis sumažėtų.
Regarding energy access solutions, there has been a tendency to exclude some energy mixes and technology options on the basis of carbon emissions and their impact on climate change, promoted mainly by those who are unaware that providing access to energy for the poor would entail a low level of emissions.
Esant blogiausiam energijos tiekimo scenarijui – jei skurstančiųjų elektrifikacijai ir maisto gamybai 100 proc. būtų naudojamas iškastinis kuras – iš viso būtų išmetama tik 2 proc. daugiau teršalų, nei dabar jų išmetama pasaulyje.
In the worst case scenario for energy supply – using fossil fuels for 100% of electrification and 100% of cooking for the poor – the total increase in emissions would be as little as 2% of present world emissions.
Besivystančiose šalyse siekiant skurstantiems žmonėms sudaryti galimybes naudotis tvariais energijos ištekliais susiduriama su keliomis kliūtimis, t. y.:
In developing countries, the implementation of sustainable energy access for the poor is faced by a number of barriers, notably:
– skurstantys žmonės neišgali susimokėti už paslaugas, investicijų išlaidas, sujungimo išlaidas, dideles įrenginių pirkimo operacijų išlaidas, ypač kaimo vietovėms, todėl tai nepatrauklu privatiems investuotojams, jei nėra siūlomos subsidijos;
- lack of capacity by the poor to pay for the services, investment costs, connection costs, purchase of appliances high transaction costs especially for rural populations, hence not attractive to private investors unless subsidies are present;
– besivystančios šalys nesugeba šalyje gaminti energijos gamybos įrangos ir atsarginių dalių, todėl yra didelės energijos sistemų importo, įrengimo ir priežiūros kainos;
- lack of national capacity in developing countries to produce energy generation equipment and spare parts, hence the high costs of importation, implementation and maintenance of energy systems.
– trūksta tinkamų teisinių sistemų decentralizuotoms energijos schemoms skatinti ir bendruomenių valdymo modelių;
- lack of appropriate legal frameworks to promote decentralised energy schemes, and community management models;
– nėra į skurstančiuosius orientuotos subsidijų politikos, todėl kyla sunkumų taikant veiksmingas subsidijas skurstantiems žmonėms;
- lack of pro-poor policies on subsidies means difficulties in applying effective subsidies for the poor;
– nėra tinkamų finansinių priemonių, leidžiančių žmonėms gauti kreditus įrengimo, sujungimo, atsarginių dalių, remonto ir priežiūros, prietaisų išlaidoms padengti;
- lack of appropriate financial mechanisms to enable people’s access to credits to cover costs of implementation, connection, spare parts, repairs and services, appliances
– nėra saugių turto valdymo teisių ar žemės nuosavybės teisės, todėl užkertamas kelias įgyvendinti tam tikras energetikos paslaugas, pvz., elektros tinklų plėtimo.
- lack of secure tenure or land ownership preventing implementation of some energy services, such as grid extension.
Visuotinė galimybė naudotis energijos ištekliais taps tikrove tik tuo atveju, jei bus išspręsti finansavimo trūkumai ir pašalintos minėtos kliūtys.
Universal energy access will only be possible if the financial gap is covered and the above barriers are eliminated.
Finansavimo trūkumas
The funding gap
Pastaruosius dešimt metų galimybė skurstantiems žmonėms naudotis energijos ištekliais buvo finansuojama kukliai.
During the last decade financial assistance to energy access for the poor has been modest.
Iš ES paramos, trečiojo pagal dydį fondo pasaulyje, skirta nedidelė pinigų suma skurstančių žmonių galimybei naudotis energijos ištekliais pagerinti.
EC aid, the third largest fund in the world, has contributed modest amounts of money for energy access for the poor.
ES valstybių narių dvišalis bendradarbiavimas teikiant pagalbą energetikos srityje visų pirma buvo skirtas ekonomikos augimui ir aplinkosaugos tikslams, o ne skurstančiųjų galimybėms naudotis energijos ištekliais, tas pats nutiko ir su kitu svarbiu dvišaliu bendradarbiavimu teikiant pagalbą (JAV, Kanada ir kt.).
The bilateral aid cooperation on energy of the EU countries has had its primary focus on economic growth and environmental objectives rather than on energy access for the poor, similar situation has happened with other important bilateral aid cooperation (USA, Canada, etc.)
Klimato kaitos finansiniai mechanizmai taip pat iki šiol labai nedaug prisidėjo prie galimybių skurstantiems žmonėms naudotis energijos ištekliais.
Climate change financial mechanisms have also so far contributed very little to energy access for the poor.
Trūksta labai daug lėšų, kad būtų sudarytos galimybės visiems naudotis energijos ištekliais.
The financial gap to provide energy access for all is large.
Nors šis skaičius atrodo nepasiekiamas, jis sudaro tik 3 proc. visų planuojamų išlaidų per šį laikotarpį ir galėtų būti finansuojamas bendradarbiaujant tarptautiniams fondams, pasitelkiant privataus verslo ir valstybės partnerystę, bankus, daugiašaliu, dvišaliu ir vietos lygmenimis, mikrofinansavimo, paskolų ir tikslinių subsidijų būdais.
Whilst this figure sounds unachievable it represents just 3% of total projected spend during the period and could be financed through the cooperation of international funds, private/public partnerships, bank finance at multilateral, bilateral and local levels, microfinance, loans and targeted subsidies.
Pateikta JT perspektyva gali būti būdas siekti tikslo, bet reikia daug daugiau skirtingų veikėjų įsipareigojimų.
The UN prospective shown above may be the way forward, but this requires much more commitment from all actors.
Paramos teikėjai turi gerokai padidinti finansavimą, geriau nukreipdami jį į skurstančius ir atskirtus žmones; privatusis sektorius turi dėti daugiau pastangų investuoti į nedidelio masto decentralizuotą energiją ir bent jau iš pradžių sumažinti pelno maržą; o vyriausybės turi parodyti daugiau politinės valios ir imtis veiklos teikdamos pirmenybę skurstančių žmonių galimybėms naudotis energijos ištekliais, daugiau investuodamos į galimybes naudotis energijos ištekliais; vyriausybės gali sutelkti vietos kapitalą (tenykštį kapitalą) panaudodamos aplinką ir bendradarbiaudamos su vietos verslininkais (kaimo gyventojais, valstiečiais, smulkiaisiais verslininkais).
Donors need to increase funds substantially, targeting better to the poor and isolated; the private sector need to make more efforts to invest in small scale decentralised energy, and at least initially reducing profit margins; and Governments need more political willingness and action prioritising energy access for the poor investing more in energy access; Governments can also mobilise local capital (indigenous capital) by enabling the environment and partnering with local entrepreneurs (villagers, peasants, small businessmen).
ES bendradarbiavimas ir jos indėlis finansuojant skurstančių žmonių galimybes naudotis energijos ištekliais
EU cooperation and its contribution to funding energy access for the poor
Pagrindiniai du ES bendradarbiavimo mechanizmai siekiant užtikrinti galimybes naudotis energijos ištekliais yra Europos plėtros fondas (EPF) ir ES energetikos fondas.
The two principal mechanisms for EU cooperation for energy access are the European Development Fund (EDF) and the EU Energy Facility.
ES energetikos fondas, įsteigtas 2005 m., yra bendro finansavimo priemonė, kuria skatinami vyriausybinių ir nevyriausybinių institucijų pasiūlymai.
The EU Energy Facility, established in 2005, is a co-financing instrument that calls for proposals from government and non-government actors.
Per NOP ir ROP mechanizmą EPF tradiciškai skyrė daugiau kaip 50 proc. finansavimo infrastruktūrai, bet EPF finansavimas energetikai sumažėjo iki mažiau kaip 1 proc. veiklos per dešimtąjį dešimtmetį.
Through the NIP/RIP mechanism, the EDF has traditionally devoted over 50% of funding to infrastructure, but EDF funding for energy fell to less than 1% of activities during the 1990’s.
Nepaisant nuo 2002 m. pasikeitusios Europos Sąjungos politikos dėl galimybių naudotis energijos ištekliais, buvo sudėtinga vėl įtraukti energetiką į EPF veiklą.
Despite the changed EU policy on energy access since 2002, it has been difficult to reintroduce energy into the activities of the EDF.
Pagal 10 EPF tik 7 Afrikos AKR šalys įtraukė energetiką į savo NOP, iš viso vos už 83 mln.
Under the 10th EDF, only 7 African ACP countries integrated energy into their PINs, for a total of just €83 million.
Europos delegacijos AKR šalyse, kurios derasi dėl NOP ir ROP, paprastai neturi specialiųjų žinių, kad galėtų pradėti svarbius pokyčius.
The European Delegations in ACP countries who negotiate the NIPs and RIPs do not generally have the specialist expertise to introduce major changes.
Šiuo metu didžiausias bendradarbiavimo energetikos srityje ES finansavimo mechanizmas yra Energetikos fondas, iš kurio skiriamos lėšos skurstantiesiems atskirtose teritorijose (kaimo vietovėse, kaimuose ir atokiai gyvenantiems žmonėms), „su daug pinigų vienoje kišenėje“, tačiau, palyginti su lėšomis, kurių trūksta galimybėms naudotis energijos ištekliais užtikrinti, arba palyginti su pinigais pagalbai, kurių reikia JT skaičiavimais, Energetikos fondas yra labai mažas.
The Energy Facility is presently the largest funding mechanism of the EU for cooperation in energy, providing funds for the poor in isolated areas (rural areas, villages, and scattered people), ‘with a substantial amount of money in one pot’, however comparing of size of this fund with the funding gap on energy access or with the aid money required according to UN, the Energy Facility is very small.
Energetikos fondui pavyko surinkti šiek tiek privačių investicijų ir įtraukti daug NVO (ir iš AKR, ir iš ES valstybių), kad būtų pasiektos atskirtos bendruomenės ir labai skurdžiai gyvenančių žmonių grupės.
The Energy Facility has managed to bring together some private investment and significant participation of NGOs (from both ACP and EU countries) to reach isolated communities and very poor sectors of the population.
Vis dėlto poveikį galimybėms naudotis energijos ištekliais dar reikia įvertinti.
However, impact on energy access has yet to be evaluated.
Kalbant apie ateitį, visame pasaulyje Energetikos fondas vienintelis teikia finansavimą, skirtą vien tik remti investicijas energijos trūkumui įveikti.
Regarding the future, globally, the Energy Facility provides the only fund specifically focused on supporting investments to challenge energy poverty.
Vis dėlto šiuo metu nėra įsipareigojimų būsimam Energetikos fondui arba dėl to, ar po 10 EPF bus finansuojamos kitos, svarbesnės dalys.
Yet, currently there is no commitment to future Energy Facility or whether the post EDF 10 arrangements will fund another, more significant tranche.
Parodydama ir sustiprindama tiek politinę valią, tiek finansinius įsipareigojimus, Europos Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį siekdama iki 2030 m. užtikrinti visuotines galimybes naudotis energijos ištekliais.
By demonstrating, and enhancing, both political will and financial commitment the EU can play a fundamental role in achieving universal energy access by 2030.
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7‑0459/2011 ),
– having regard to Article 283(2), second subparagraph of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the European Council consulted Parliament ( C7‑0459/2011 ),
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A7-0443/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0443/2011 ),
A. kadangi 2011 m. gruodžio 1 d. laišku Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Benoît Coeuré skyrimo Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu aštuonerių metų kadencijai;
A. whereas, by letter of 1 December 2011, the European Council consulted the European Parliament on the appointment of Benoît Coeuré as a Member of the Executive Board of the European Central Bank for a term of office of eight years;
B. kadangi Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško ECB nepriklausomumo prievolę pagal šios sutarties 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus;
B. whereas Parliament’s Committee on Economic and Monetary Affairs then proceeded to evaluate the credentials of the nominee, in particular in view of the requirements laid down in Article 283(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and in the light of the need for full independence of the European Central Bank pursuant to Article 130 TFEU, and whereas in carrying out this evaluation, the committee received a curriculum vitae from the candidate as well as his replies to the written questionnaire that was sent to him;
1985 Brandos atestatas, Stendalio licėjus, Grenoblis
1985 Baccalauréat, Lycée Stendhal, Grenoble
1990 Politechnikos mokykla
1990 Ecole Polytechnique
1992 Nacionalinė statistikos ir ekonomikos administracijos mokykla
1992 Ecole Nationale de la Statistique et de l’Administration Économique
Japonų kalbos bakalauras, VII Paryžiaus universitetas
B.A. in Japanese, Paris 7 University
Darbo patirtis
Professional career
1995–1997 Valiutos politikos ir mokėjimų balanso skyriaus ekonomistas, Prancūzijos iždas
1995-1997 Economist, Foreign Exchange Policy and Balance of Payment Unit, French Treasury
1997–2002 Iždo direktoriaus patarėjas ekonomikos klausimais
1997-2002 Economic adviser of the Director of the Treasury
1999–2001 Valiutos politikos ir ekonomikos politikos skyriaus vadovas, Prancūzijos iždas
1999-2001 Head of Foreign Exchange Policy and Economic Policy Unit, French Treasury
Agence France Trésor ) generalinio direktoriaus pavaduotojas
2002-2006 Deputy Chief Executive, Agence France Trésor
Agence France Trésor ) generalinis direktorius
2006-2007 Chief Executive, Agence France Trésor
2007–2009 Daugiašalių klausimų ir vystymosi skyriaus vadovas, Prancūzijos iždas
2007-2009 Head of Multilateral Affairs and Development, French Treasury
2009–2011 Prancūzijos iždo generalinio direktoriaus pavaduotojas
2009-2011 Deputy Director-General of the French Treasury
Kitos oficialiosios pareigos
Other official positions
Paryžiaus klubo vienas iš pirmininkų (2007–2009)
Co-chair of the Paris Club (2007-2009)
Prancūzijos atstovas ir derybininkas finansų klausimais G7 ir G8 susitikimuose (2007–2009)
G7-G8 Deputy-Deputy and Finance Sous-sherpa for France (2007-2009)
Didžiojo dvidešimtuko darbo grupės, atsakingos už Pasaulio banko ir kitų daugiašalių vystymosi bankų reformą, pirmininko pavaduotojas (2009) ir Didžiojo dvidešimtuko darbo pogrupio pasaulinio likvidumo valdymo klausimais pirmininko pavaduotojas (2011)
Co-chair of the G-20 Working Group on Reforming the World Bank and the Other Multilateral Development Banks (2009) and of the G-20 sub-Working Group on Global Liquidity Management (2011)
Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos 3-ios darbo grupės narys (2009–2011)
Member of Working Party No. 3 of the OECD (2009-2011)
ES vekselių ir obligacijų pakomitečio ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos darbo grupės skolų valdymo klausimais priežiūros komiteto narys (2002–2007)
Member of the EU sub-Committee on Bills and Bonds and of the Steering Committee of the OECD Working Group on Debt Management (2002-2007)
CADES) valdybos narys (2002–2007) ir Prancūzijos plėtros agentūros narys (2007–2009)
Member of the Boards of CADES (2002-2007) and French Development Agency (2007-2009)
Prancūzijos Ekonomikos analizės tarybos, Patariamosios tarybos pensijų klausimais ir Užimtumo stebėjimo tarybos narys (2009–2011)
Member of the French Council of Economic Analysis, Pensions Orientation Council and Employment Observation Council (2009-2011)
Nacionalinės gynybos medalis (1988)
Médaille de la défense nationale (1988)
Užjūrio medalis (1988)
Médaille d’outre-mer (1988)
Nacionalinio ordino „Už nuopelnus“ kavalierius (2009)
Chevalier de l’Ordre National du Mérite (2009)
Akademiniai apdovanojimai
Academic awards
Nominuotas geriausiu Prancūzijos ekonomistu (2005)
Nominated for best young French economist (2005)
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1198/2006 on the European Fisheries Fund, as regards certain provisions relating to financial management for certain Member States experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No Regulation (EC) No 1198/2006 on the European Fisheries Fund, as regards certain provisions relating to financial management for certain Member States experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011) 0484),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2011)0484 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7-0219/2011 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0219/2011 ),
– atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. spalio 27 d. nuomonę
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 27 October 2011
OL C ..., ..., p. ... ,
OJ C ..., ..., p. ,
– atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ( A7-0447/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A7-0447/2011 ),
(9) pagal reglamentus (ES) Nr. 407/2010 ir (EB) Nr. 332/2002 galimos paramos laikotarpis nustatomas atitinkamuose Tarybos įgyvendinimo sprendimuose.
(9) The period during which the assistance is available under Regulations 407/2010 and 332/2002 is set out in the respective Council Implementing Decisions.
Tarybos sprendimas, kuriuo parama suteikta Vengrijai , nustojo galioti 2010 m. lapkričio 4 d.;
The Council Decision granting assistance to Hungary expired on 4 November 2010.
(9) laikotarpis, kuriuo Airija, Latvija, Portugalija, Rumunija ir Vengrija gali gauti paramą, nustatytas atitinkamuose Tarybos įgyvendinimo sprendimuose.
(9) The period during which the assistance is available to Ireland, Hungary, Latvia, Portugal and Romania is set out in the respective Council Implementing Decisions.
Paramos Vengrijai laikotarpis baigėsi 2010 m. lapkričio 4 d.;
The period during which assistance was made available to Hungary expired on 4 November 2010.
(9a) laikotarpis, kuriuo Graikija gali gauti finansinę paramą pagal Kreditorių susitarimą ir Susitarimą dėl paskolos, yra skirtingas, atsižvelgiant į kiekvieną šiose priemonėse dalyvaujančią valstybę narę.
(9a) The period during which the financial assistance under the Intercreditor Agreement and the Loan Facility Agreement is available to Greece is different for each Member State participating in those instruments.
Šio reglamento tikslais būtina, kad valstybė narė, pateikdama prašymą pasinaudoti nukrypti leidžiančia nuostata pagal šį reglamentą, savo prašyme aiškiai nurodytų datą, kada, jos nuomone, pagrįstai reikėtų pradėti tai valstybei narei taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal šį reglamentą;
For the purposes of this Regulation it is necessary for any Member State making a request to benefit from the derogation under this Regulation to clearly specify in its request the starting date, from which it considers that the derogation is justified in applying to that Member State in accordance with this Regulation.
(10) 2011 m. liepos 11 d. septyniolikos euro zonos valstybių narių finansų ministrai pasirašė Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.
(10) On 11 July 2011, finance ministers of the 17 euro-area Member States signed the Treaty establishing the European Stability Mechanism (ESM) .
(10) 2011 m. liepos 11 d. septyniolikos euro zonos valstybių narių finansų ministrai pasirašė Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.
(10) On 11 July 2011, finance ministers of the 17 euro-area Member States signed the Treaty establishing the European Stability Mechanism (ESM).
Todėl šiame reglamente jau reikėtų atsižvelgti į būsimą mechanizmą ;
This future mechanism should therefore already be taken into account in this Regulation.