natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Itin pageidautina, kad šios dėl šios žaliosios knygos trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu Europos lygmeniu įvyktų konkrečių pokyčių, pvz., susijusių su mokesčiais, pritaikytais internetinėms kultūros vertybėms ir paslaugoms, ir galimybe pasinaudoti finansavimo priemonėmis, kurias teikia EIB ir EIF.
We would like to see this Green Paper have a short and long-term impact through specific developments at European level in such areas as taxation adapted to on-line cultural goods and services and the possibility of exploiting the financing facilities available through the EIB and the EIF.
Norint, kad kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų iki galo atlikti varomosios jėgos vaidmenį, reikia pradėti taikyti finansavimo priemones, paremtas tvirta kultūros sektoriaus ypatumų ekspertize, taip pat pritaikytą mokesčių sistemą.
If cultural and creative industries are to maximise their energising role, financing facilities backed up by solid expertise in the characteristics of cultural industries and an adapted taxation system must be introduced.
Taigi, norint išlaisvinti kultūros ir kūrybos sektorių potencialą, itin svarbu vystyti aukštos kokybės meninį ir kultūrinį švietimą, teritorinį aspektą, vietos partnerystę, kūrybą ir kūrybiškumą, praktinės patirties perdavimą, finansavimą, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir keitimąsi geriausia patirtimi.
To sum up, unlocking the potential of cultural and creative industries necessitates the development, inter alia, of high-quality artistic and cultural education, territorialisation, local partnerships, creation and creativity, the sharing of expertise, financing, public-private partnerships and the exchange of good practices.
Būtina, kad tarp kultūros ir kūrybos sektorių vyktų konkurencija, ir prisiminti, kad reikia atsižvelgti į kiekvieno šių sektorių ypatumus ir į tai, kad jiems reikalinga skirtinga parama.
We must create competitiveness between CCI whilst bearing in mind the characteristics of each branch and the fact that they require different forms of support.
11. pabrėžia minėtosios UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo svarbą, nes tarptautiniu PPO veiklos požiūriu ji yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, jog tarptautinėje prekyboje kultūrinio ir kūrybinio pobūdžio prekėmis ir paslaugomis toliau būtų taikoma vadinamoji išimtis kultūrai;
Highlights the importance of the above-2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions as an essential instrument to guarantee that the ‘cultural exception’ in international trade in goods and services of a cultural and creative nature is maintained within the international framework of the WTO.
A. kadangi kultūros ir kūrybinis sektorius yra svarbi Europos ekonomikos dalis, šiuose sektoriuose jau dirba apie 5 mln. asmenų ir kadangi dėl naujovių šioje srityje multiplikatoriaus poveikio kultūros ir kūrybos sektoriuose esama daug galimybių kurti deramo, kokybiško ir su konkrečia vieta susijusio darbo vietas; kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra itin svarbūs Europos Sąjungos užimtumo srityje nustatytų tikslų pasiekimui ir žiniomis bei naujovėmis pagrįstos visuomenės kūrimui vykdant strategiją „Europa 2020“, visų pirma imantis iniciatyvų dėl naujų darbo vietų kūrimo ir dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos; kadangi reikia sukurti šių sektorių, kurie prisideda prie kultūrinės tapatybės bei įvairovės skatinimo vietos ir regionų lygmenimis, darbo vietų kūrimo ir kompetencijos kokybės, konkurencingumo, teritorijų ir gamtovaizdžio bei kultūros paveldo panaudojimo ir technologinių naujovių, plėtrai palankią aplinką,
A. whereas the cultural and creative industries represent an important part of the European economy, already employ some five million people and – thanks to the knock-on effect of innovation in this area – constitute a sector with powerful potential for creating decent, high-quality jobs not vulnerable to relocation; whereas the cultural and creative industries will be of prime importance in achieving the Union’s targets under the Europe 2020 strategy in terms of employment and the development of a society based on knowledge and innovation, especially through the initiatives for new jobs and the ‘industrial policy for the globalisation era’; whereas, to that end, it is important to establish an environment conducive to the development of these industries, which help to foster cultural identity and diversity at local and regional level, to create jobs, to develop advanced skills, to enhance competitiveness, to promote regions and geographical and cultural resources and to encourage technological innovation,
B. kadangi prieiga prie informacijos ir kūrybos turinio, taip pat pagarba kultūrinei įvairovei, yra itin svarbus pagrindines teises apibrėžiantis elementas, visų pirma labiausiai pažeidžiamų asmenų atžvilgiu,
B. whereas access to knowledge and creative content is a key aspect of fundamental rights, as is respect for cultural diversity, especially that of particularly vulnerable people,
C. kadangi kūrybiškumas priklauso nuo galimybės gauti informaciją ir prieigos prie esamų kūrinių ir kūrybos turinio,
C. whereas creativity depends on access to existing knowledge, works and creative content,
D. kadangi dėl nesuderintų autorių teisių išimčių kliudoma žinių produktų ir paslaugų judėjimui visoje Europoje ir naujų darbo vietų kūrimui inovaciniuose sektoriuose, nuolat tobulėjant technologijoms,
D. whereas the lack of harmonisation with regard to copyright exemptions acts as a brake on the Europe-wide circulation of knowledge-based products and services and on job creation in innovative sectors where the technological environment is constantly evolving,
E. kadangi labai įvairūs kultūros ir kūrybos sektoriaus veikėjų statusai – mėgėjai, savarankiški darbuotojai, tarnautojai, laisvai samdomi pramogų verslo atstovai, individualūs verslininkai ir pan. – ir jų darbo metodai atspindi turtingą Europos paveldą, kuris turi būti saugomas kartu užtikrinant veikėjų nediskriminavimą ir jų teisę į darbą bei socialines teises, kad būtų garantuotas teisingas ir reguliarus atlyginimas ir taip sumažintas nestabilumas,
E. whereas the wide diversity in the status of cultural and creative sector practitioners – amateurs, volunteers, employees, entertainment-industry contract workers and individual entrepreneurs, etc. – and in their working methods is a reflection of rich variety in Europe that must be preserved, while at the same time preventing discrimination among practitioners and affording them access to labour and social rights, so as to ensure fair and regular remuneration, thereby reducing financial insecurity,
2. mano, kad svarbiausia sutelkti dėmesį į ypatingą žinių, kūrybos ir kultūros sektoriaus darbuotojų užimtumo padėtį, nes jų svarba Europos ekonomikos novatoriškumui teisingai pabrėžiama, bet nepakankamai atsižvelgiama į šių profesijų ypatumus ir dėl judumo bei darbo nutrūkstamumo kylančias jų savybes; todėl ragina Komisiją dar išsamiau išnagrinėti šiuos aspektus ir pateikti atitinkamų pasiūlymų;
Considers it essential to focus attention on the special employment status of workers in the knowledge, creative and cultural sectors, whose importance to innovation in the EU economy has been emphasised as it should, but without sufficient account being taken of specific features and circumstances stemming from the mobility and discontinuity of employment in such occupations; calls on the Commission, therefore, to give further consideration to such aspects and put forward relevant proposals;
9. mano, kad būtina gerinti kultūros ir kūrybinėje srityje dirbančių darbuotojų žinias, gebėjimus ir darbo perspektyvas, ir ragina valstybes nares skatinti su tuo susijusias mokymosi visą gyvenimą programas;
Considers it essential to improve the knowledge, capabilities and professional prospects of those employed in the cultural and creative sector and encourages Member States to promote lifelong learning programmes for this purpose;
15. pabrėžia švietimo, kuriuo sujungiamos teorinės civilizacijos bei technikos istorijos žinios ir taikomojo meno kūryba bei kultūros vertybių valdymas, naudą įmonėse, dirbtuvėse ir pan., didinant ir teorines, ir praktines žinias;
Points out the advantages of an education which combines a theoretical knowledge of cultural and art history with practical artistic creation and the management of cultural assets in undertakings, studios etc, with the aim of enhancing both theoretical and practical skills;
26. ragina valstybes nares remti mokymus vadybos, verslo ir verslumo srityse, kurie būtų konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinės veiklos sričių specialistams, taip suteikiant jiems bendravimo ir verslumo gebėjimų, kurių reikia nuolat besikeičiančioje socialinėje ir ekonominėje aplinkoje;
Calls on the Member States to promote the availability of managerial, business and entrepreneurial trainings specifically tailored for professionals in the cultural and creative industries, thus equipping them with communication and entrepreneurial skills required in an ever evolving socio-economic environment;
28. ragina Komisiją remti TDO padoraus darbo darbotvarkę ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, kad kultūros ir kūrybos sektoriuje būtų sumažinta socialinė nelygybė, kovojama su diskriminacija ir gerinama darbuotojų sauga ir sveikata;
Calls on the Commission to promote the ILO’s Decent Work Agenda and to ensure decent working conditions, with a view to reducing social inequalities, combating discrimination and improving health and safety at work in the cultural and creative industries;
31. taip pat pripažįsta intelektinės nuosavybės teisės apsaugos ir veiksmingo šios teisės pažeidimų problemos sprendimo svarbą; mano, kad intelektinės nuosavybės teisės pažeidimai kelia didelį pavojų sektoriaus gyvybingumui, nes būtent šia teise užtikrinamos kultūros ir kūrybos sektoriaus veikėjų pajamos ir užimtumas;
Recognises the importance of protecting intellectual property rights and an efficient approach to tackling infringements of them; considers that these infringements are a threat to the viability of the sector, although intellectual property rights are precisely a guarantee of income and employment in the creative and cultural sector;
Europos Sąjungos BVP, yra viena iš pagrindinių ES augimo varomųjų jėgų, kadangi kuriamos darbo vietos, skatinamos naujovės ir šios pramonės šakos atlieka itin svarbų vaidmenį visuotinėse vertybių grandinėse, turi pridėtinę vertę, kaip socialinės sanglaudos veiksnys, ir yra veiksminga priemonė kovojant su šiuo ekonominiu nuosmukiu;
Recognises the creative and cultural industries (CCIs), which account for 5 million jobs and 2.6% of EU GDP, as one of the main drivers for growth in the EU, creating new jobs, playing key roles in global value chains, spurring innovation, providing added value as a factor for social cohesion and serving as an efficient tool in the fight against the current recession;
ECIA) sistema siekiant suteikti prieigą prie informacijos ir konsultacijų pasirengimo investicijoms ir ilgalaikių verslo strategijų klausimais, prieigą prie paskolų, garantijų fondų ir privačių tarpvalstybinių investicijų, taip pat ištirti galimybes įsteigti kūrybos pramonės šakų banką; taip pat pripažįsta ES programų, pvz., naujovių ir konkurencingumo programos, veiksmingumą padedant MVĮ gauti finansavimą ir, siūlo Komisijai įvertinti galimybę rengti panašaus pobūdžio specialias kultūros ir kūrybos pramonei skirtas programas;
Suggests using the framework of the ECIA (European Creative Industries Alliance) to provide a platform for access to information and advice on investment readiness and long-term business strategies, access to loans, guarantee funds and cross-border private investment, and calls for the possibility of establishing a Creative Industries Bank to be explored; recognises, further, the effectiveness of EU programmes such as the Programme for Innovation and Competitiveness in enabling SMEs to access financing, and suggests that the Commission should assess the possibility of devising similar specific programmes for CCIs;
19. pabrėžia, kad svarbu plėtoti Europos skaitmeninę biblioteką ir vystyti ją kaip Europos kultūros paveldo, kolektyvinės atminties ir kūrybiškumo projekto centrą ir šviečiamosios, kultūrinės, naujoviškos ir verslo veiklos atskaitos tašką; pažymi, kad meno mainai yra vienas iš mūsų kultūros paveldo ir ekonomikos ramsčių, todėl jie turi būti saugomi tinkamomis žinių ir įgūdžių perdavimo priemonėmis;
Stresses the importance of expanding the European digital library and developing it as a focal point for projecting Europe's cultural heritage, collective memory and creativity and as a starting point for educational, cultural, innovative and entrepreneurial activities; points out that artistic exchanges constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills;
6. pabrėžia, kad plėtojant kultūros ir kūrybos sektorius judumas atlieka pagrindinį vaidmenį ir leidžia jiems peržengti regiono ir vietos ribas ir patekti į platesnę ES bei pasaulio rinką; todėl pabrėžia ES iniciatyvų, pvz., miestų partnerystės programos ir programos „Leonardo da Vinci“ svarbą plėtojant tokį judumą; mano, kad Komisija galėtų labiau atsižvelgti į miestų, savivaldybių bei regionų partnerystės susitarimus, kurie jau daugelį metų buvo išskirtinis kultūrinio ir kūrybinio bendradarbiavimo bei informacijos mainų forumas; ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos vietos ir regioninės valdžios institucijų asociacijomis skatinti šiuolaikiškas miestų partnerystės iniciatyvas ir mainus, kuriuose dalyvautų visi visuomenės sluoksniai siekdami panaikinti teisines ir administracines kliūtis, kad būtų skatinamas ir pagerintas pagerinti menininkų, kultūros veikėjų ir meno darbų judumas;
Points out that mobility is a key factor in developing CCIs, allowing them as it does to expand beyond their local and regional settings and to access the broader EU and global marketplace; notes the importance, therefore, of EU initiatives such as the Town Twinning Programme and the Leonardo da Vinci Programme in facilitating such mobility; believes that the Commission could pay more attention to twinning arrangements between towns, municipalities and regions, which have for many years provided an excellent forum for cultural and creative cooperation and information exchange; calls on the Commission in cooperation with European associations of local and regional authorities to promote modern, high-quality twinning initiatives and exchanges that involve all parts of society, to work on removing legal and administrative barriers and supporting initiatives in order to encourage and improve the mobility of artists, works, and cultural practitioners;
11. pripažindamas išimtinę tarpsektorinę kultūros ir kūrybos šakų prigimtį, ragina Komisiją kartu su Eurostatu dėti pastangas siekiant geriau apibrėžti šį sektorių, kad pastarasis kuo tiksliau atsispindėtų statistikoje (naujų kiekybinių ir kokybinių duomenų rinkimo modelių ir metodologijų rengimas, jų palyginamumo ir rinkimo procesų kokybės gerinimas);
Recognising the exceptional cross-sectoral nature of CCIs, calls on the Commission, in coordination with Eurostat, to pursue its efforts towards a better definition of the sector and for the latter to be more accurately reflected in statistics (development of new models and methodology for gathering qualitative and quantitative data, improving their comparability and the quality of collection processes);
A. kadangi kultūros ir kūrybos pramonė Europoje atlieka labai svarbų vaidmenį ne tik skatinant kultūrų įvairovę ir pliuralizmą, bet ir gerokai prisideda atkuriant ekonomiką, kuriant naujas darbo vietas ir siekiant tvaraus vystymosi bei Europos ekonomikos konkurencingumo; kadangi mažosios ir vidutinės įmonės atlieka pagrindinį vaidmenį šiuose sektoriuose;
A. whereas the cultural and creative industries in Europe play an essential role in promoting cultural diversity and pluralism, but also significantly contribute to economic recovery, the creation of new jobs and sustainable development, as well as to the competitiveness of the European economy; whereas small and medium-sized companies are key players in the sectors,
B. kadangi, siekiant Europos kultūros ir kūrybos sektorių klestėjimo, jiems yra reikalinga šiuolaikiška, lengvai prieinama ir teisiškai apibrėžta intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema,
B. whereas, in order to flourish, Europe’s cultural and creative industries require a modern, accessible and legally certain system for the protection of intellectual property rights,
C. kadangi informacinių bei ryšio technologijų pažanga jokių būdu nekeičia esminio poreikio apsaugoti intelektinės nuosavybės teises;
C. whereas the technological advances in information and communication technology in no way alter the fundamental need to protect intellectual property rights,
D. kadangi būtina labiau laikytis esamų šių teisių apsaugos sistemos nuostatų, tai pat būtinos reformos, be kitų dalykų susijusios su licencijų teikimo tvarkos supaprastinimu kultūros pramonės šakose, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti naujomis galimybėmis, tuo pačiu užtikrinant visiškai proporcingą teisių apsaugos sistemą, atsižvelgiant tiek į kūrėjų, tiek ir vartotojų interesus;
D. whereas better compliance with the existing legal framework protecting these rights, as well as reforms regarding, inter alia, simplification of licensing procedures in the cultural industries, are required in order to take full advantage of the new possibilities offered, whilst guaranteeing a well-balanced system of rights protection which takes account of the interests of both creators and consumers,
E. kadangi dėl rinkos susiskaidymo kyla vis daugiau problemų plėtojant internetines paslaugas, nes turinio teikėjai siekia teikti savo kūrybą visai ES rinkai,
E. whereas market fragmentation poses more and more impediments to the development of online services as content providers aim to offer creative works to the entire EU market,
F. kadangi dėl šio susiskaidymo vartotojai, kurie suinteresuoti tarpvalstybine prieiga prie kūrybinio turinio, patiria sunkumų ar ieško kitų, ne visada teisėtų, prieigos būdų, o tai nenaudinga kūrinių eksploatavimui ir neleidžiama iš tikrųjų vystytis skaitmeninei vidaus rinkai,
F. whereas this fragmentation means that consumers interested in cross-border access to creative content either face considerable obstacles or look for alternative, albeit not always legitimate, ways of access, which is detrimental to the exploitation of creative works and prevents the true development of an internal digital market,
G. kadangi norint apsaugoti Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir naujoves sukuriamą vertę, būtina šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema,
G. whereas a modern Union trademark system is essential in order to protect the value represented by investments made by European companies in design, creation and innovation,
9. taigi ragina Komisiją kaip galima greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų, kaip spręsti šias problemas, siekiant panaikinti esamas kliūtis plėtrai vidaus rinkoje (ypač prijungties režimo aplinkoje) ir drauge paisyti vartotojų poreikių ir kultūrų įvairovės;
Calls on the Commission, therefore, to present, as soon as possible, concrete legislative proposals on how to tackle these issues in order to dismantle existing obstacles to the development of the internal market, in particular in the online environment , while respecting consumer demand and cultural diversity;
15. mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis intelektinės nuosavybės teisių gynimo srityje susiduria MVĮ, vadovaudamasi Europos iniciatyvoje „Small Business Act“ įtvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, be kita ko, taikydama MVĮ nediskriminavimo principą.
Takes the view that the Commission should take into account the specific problems encountered by SMEs when it comes to asserting their intellectual property rights in accordance with the principle of ‘Think Small First’ established by the Small Business Act for Europe, inter alia by applying the principle of non-discrimination for SMEs.
dėl Euratomo tiekimo agentūros 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
on discharge in respect of the implementation of the budget of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
– atsižvelgdamas į Euratomo tiekimo agentūros 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
– having regard to the final annual accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009,
– atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą dėl Euratomo tiekimo agentūros 2009 finansinių metų galutinių metinių ataskaitų kartu su Agentūros atsakymais
– having regard to the Court of Auditors’ report on the annual accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009, together with the Agency’s replies
– atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. vasario 15 d. rekomendaciją (05892/2011 – C7‑0052/2011 ),
– having regard to the Council’s recommendation of 15 February 2011 (05892/2011 – C7 0052/2011),
– atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ( A7-0144/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0144/2011 ),
dėl Euratomo tiekimo agentūros 2009 finansinių metų sąskaitų uždarymo
on the closure of the accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Euratomo tiekimo agentūros 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį
with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
A. kadangi Audito Rūmai pranešė, jog jiems pateiktas pagrįstas patikinimas, kad 2009 finansinių metų metinės ataskaitos yra patikimos ir pagal jas vykdytos finansinės operacijos yra teisėtos ir tvarkingos,
A. whereas the Court of Auditors stated that it has obtained reasonable assurances that the annual accounts for the financial year 2009 are reliable, and that the underlying transactions are legal and regular,
B. kadangi Audito Rūmai savo 2009 m. ataskaitą papildė svarbiu elementu, susijusiu su tuo, kad Agentūros įstatai neatitinka Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio nuostatų,
B. whereas the Court of Auditors also added in its report for 2009 an emphasis of matter with regard to the lack of compliance of the Agency's Statutes with Article 54 of the Treaty Establishing the European Atomic Energy Community,
C. kadangi Euratomas, įsteigtas Liuksemburge 1958 m., priėmus Sprendimą 2008/114/EB, Euratomas, pakeitė savo įstatus ir tapo agentūra;
C. whereas, under Decision 2008/114/EC, Euratom, the Euratom Supply Agency established in Luxembourg in 1958, has a new Statute and has become an Agency,
2. taigi pažymi, kad Agentūra neturi savo atskiro biudžeto ir iš tiesų yra integruota į Komisijos sudėtį;
Notes, therefore, that in the absence of an autonomous budget, the Agency is de facto integrated into the Commission;
dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (FRONTEX) for the financial year 2009
– atsižvelgdamas į Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros 2009 finansinių metų galutines metines ataskaitas,
– having regard to the final annual accounts of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union for the financial year 2009,