natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Daug teisėjų, ypač iš naujųjų valstybių narių (dažnumo mažėjimo tvarka: Lenkijos, Slovėnijos, Lietuvos, Vengrijos), keliais aspektais palietė akademinį pasaulį ir mokslinius tyrimus.
Many judges, particularly from "new" Member States (by decreasing order of frequency: Poland, Slovenia, Lithuania, Hungary), touched on several aspects relating to the academic world and research.
Aukščiausiojo teismo teisėjas pažymėjo, kad yra sudėtinga įvertinti kitose valstybėse narėse išleistus akademinius darbus.
A supreme court judge noted the difficulty in accessing academic works published in other Member States.
Vokietijos finansinio teismo teisėjas tam pritarė ir nurodė, kad trūksta tarptautinių ryšių mokslinių tyrimų, susijusių su Bendrijos teise.
A financial judge in Germany concurred and commented on the lack of cross-border linkage of research in the field of Community law.
Be to, knygos apie Bendrijos teisę yra brangios ir ne itin plačiai prieinamos visuomenei.
Furthermore, books on Community law were both expensive and not widely available to the public.
Lenkijos teisėja teigė, kad šiuo metu jos teismas dabartinėmis kainomis negali įpirkti tokių knygų.
A Polish judge added that currently, her court could not afford to purchase such books given their price.
Respondentai buvo tvirtos nuomonės, kad visi pagrindiniai akademiniai komentarai ar knygos turėtų būti prieinamos teisėjo kalba, nepaisant to, kiek ji yra paplitusi.
Respondents were strongly of the opinion that any essential academic commentaries or books should be accessible in the language of the judge, however widely spoken that language was.
Vienas teisėjas paragino atlikti Bendrijos finansuojamą tam tikrų atrinktų geriausių leidinių vertimą.
One judge called for Community-funded translation of a selection of well-established publications.
Be to, kasaciniame teisme patarėju dirbantis teismo pareigūnas bei pirmosios instancijos teismo teisėjas paragino toliau plėtoti akademinę literatūrą Bendrijos teisės srityje.
Finally, both a magistrate acting as an adviser to a court of cassation and a first instance judge encouraged the further development of academic literature in the field of Community law.
Tokia literatūra nepakankamai pristatoma nacionaliniuose teisiniuose leidiniuose ir dažnai paskelbiama per vėlai.
It was insufficiently represented in national legal journals for instance, and often published too late.
(iii) Reguliarūs teminiai informaciniai biuleteniai
(iii) Regular thematic newsletters
Daug respondentų ragino leisti reguliarų informacinį biuletenį apie Bendrijos teisės reikalus bei apie kitose valstybėse narėse priimtus sprendimus, susijusius su tam tikra jų sritimi.
A considerable number of respondents called for a regular newsletter on Community law matters, but also on judgments in other Member States relevant to their subject area.
Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas el. pašto ištekliui, tačiau keletas teisėjų teigė, kad pirmenybę teiktų popierinei versijai.
The main focus was on an email-based resource, but several judges expressed a preference for paper versions.
Informacinis biuletenis turėtų būti siunčiamas reguliariai (pvz., tris ar keturis kartus per metus), lengvu ir kompaktiškų formatu ir, svarbiausia, turi būti efektyviai pritaikytas, t. y. skirtas būtent nacionaliniams teisėjams.
The newsletter had to be sent regularly (eg. three or four times per year), in a light and compact format, and above all had to be efficiently targeted and thus entirely relevant to national judges.
Vienas Vokietijos antrosios instancijos teismo teisėjas teigė, kad toks specialusis informacinis biuletenis skatintų teisėjus nuolat atnaujinti savo žinias tam tikroje srityje, išvengiant milžiniško kiekio dažniausiai neaktualios informacijos.
One second instance judge in Germany thought that such a specialised newsletter would encourage judges to keep up-to-date in their particular area without having to trawl through a mass of mostly irrelevant material.
Keletas teisėjų pateikė komentarus dėl to, kad trūksta informacijos apie precedentinę kitų valstybių narių teisę.
Several judges commented on the lack on information on case-law in Member States other than their own.
Teisėjai iškėlė mintį sukurti sprendimų duomenų bazę, kurioje būtų skelbiami nacionalinių teismų sprendimai arba sprendimų santraukos Bendrijos teisės srityje.
They mentioned the idea of a judgment database collating judgments or summaries of judgments from national courts concerning Community law.
Aukščiausiojo teismo teisėjas nurodė, kad šiuo metu trūksta tokios išsamios duomenų bazės, o informacija apie užsienyje priimtus sprendimus bet kokiu atveju turi būti nemokama ir prieinama originalo bei anglų kalbomis.
A supreme court judge stated that such a comprehensive database was currently lacking and that information on foreign judgments should in any event be free of charge and accessible in the original language and in English.
Dar buvo siūlymų sukurti nacionalinių duomenų bazių tinklą bei priemones, kurios leistų visų valstybių narių nacionaliniams teisėjams į Europos duomenų bazę įdėti savo sprendimus.
Other suggestions included a network of national databases, and a facility allowing national judges from all Member States to upload their judgments onto the European database.
Vienas teisėjas atkreipė dėmesį į Tarptautinės pabėgėlių teisės teisėjų asociacijos pastangas, nes jos duomenų bazė susidūrė su finansavimo sunkumais
One judge pointed to the efforts of the International Association of Refugee Law Judges whose database had encountered difficulties due to lack of funding
Duomenų bazė pateikiama adresu:
The database is available at:
Vienas Vokietijos teisėjas teigė, kad internete prieinamoje Europos Sąjungos Valstybės Tarybų ir aukščiausiųjų administracinių jurisdikcijų asociacijos duomenų bazėje Jurifast
Finally, a German judge considered that the Jurifast database available on the website of the Association of the Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union
http://www.juradmin.eu/en/jurisprudence/jurifast/jurifast_en.php pateikiama tinkama informacija apie sprendimus kitose valstybėse narėse.
http://www.juradmin.eu/en/jurisprudence/jurifast/jurifast_en.php contained adequate information on judgments in other Member States.
Ši duomenų bazė taip pat leidžia padaryti gerą nagrinėjamų prejudicinių sprendimų ir nacionalinių teismų vykdomo tokių sprendimų taikymo apžvalgą.
It also gave a good overview of pending preliminary rulings and the application of preliminary rulings by national courts.
Nemažai respondentų iš Prancūzijos ir Vokietijos pirmosios instancijos teismų ragino integruoti Bendrijos teisę ir susijusią precedentinę teisę į nacionalinius kodeksus ir teisės praktika besiverčiančių specialistų teisinių komentarų knygas, nes Bendrijos teisė iki šiol nepakankamai pristatyta.
A number of respondents from first instance courts in France and Germany called for the integration of Community legislation and related case-law in national codes and practitioners’ handbooks and commentaries, given that it was so far underrepresented.
Vokietijos aukščiausiojo regioninio teismo teisėjas teigė, kad jei tokiose komentarų knygose Bendrijos teisė būtų akivaizdžiau susieta su nacionaline teise, tuomet apie Bendrijos teisę nebebūtų manoma kaip apie teisinę tvarką, kuri veikia visiškai atskirai nuo nacionalinių taisyklių.
A judge from a supreme regional court in Germany was of the opinion that if Community law was more prominently linked to national law in such reference books, then it would not be perceived as a legal order totally distinct from national rules.
Keletas respondentų paragino įdiegti geriau vartotojams pritaikytas paieškos funkcijas, leidžiančias pasiekti teisės aktus ir ETT sprendimus.
A few respondents called for more user-friendly search functions to access legislation and ECJ judgments.
Šiuo klausimu buvo sulaukta įvairių pasiūlymų, įskaitant sprendimų paiešką naudojant raktinį žodį, labiau susietą su problema paiešką ir paieškos sistemų atnaujintą išvaizdą.
Various suggestions were offered in that respect, including searching by keyword within judgments, making the search more “problem-related”, and modernising the appearance of the search engines.
Vienas respondentas pasiūlė padaryti sprendimus interaktyvesnius ir sudaryti galimybę skaitytojui skaitant bet kurį sprendimą paspaudus ant bylos nuorodos iš karto gauti su tuo sprendimu susijusias nuorodas, o ne pradėti naują paiešką.
Finally, one respondent suggested making judgments more interactive by enabling readers to click on case references in any given judgment and be able to automatically link up to that judgment, rather than having to carry out a new search.
Taip pat buvo pateiktas pasiūlymas į internetą įdėti senesnes generalinių advokatų nuomones, kurios ne visuomet prieinamos internete.
A further suggestion was to consider making available older Advocate General Opinions which were not always available online.
Keletas respondentų iš Švedijos, Kipro ir Ispanijos nurodė, kad yra labai svarbu užtikrinti, kad Bendrijos teisė taptų labiau matoma nacionalinėje žiniasklaidoje, ir paaiškinti, kokį poveikį ši teisinė sistema daro kasdieniam visos ES piliečių gyvenimui.
Ensuring that Community law was more visible in the national media and explaining how this body of law affects the daily lives of citizens throughout the EU was important for several respondents from Sweden, Cyprus and Spain.
Du teisėjai pasiūlė ne sukurti Europos duomenų bazę, kaip aprašyta 7 dalies c punkto iv papunktyje, o stipriau integruoti Bendrijos teisės paieškos funkcijas į gerai žinomas ir dažnai naudojamas nacionalines teisės duomenų bazes, pvz., Vokietijos teisinės informacijos sistemą Juris .
Rather than the creation of a European database as proposed above in section 7(c)( iv ), two judges proposed the better integrate Community law search functions within well-known and often-used national legal databases, such as the German Juris legal information system.
d) Bendrijos teisėkūros pagerinimas
(d) Improvements in the way in which Community legislation is made
Labai didelė respondentų dalis (71%) siūlė Bendrijos lygio pakeitimus, susijusius su būdais, kuriais rengiami teisės aktai.
A very large proportion of respondents (71%) proposed changes at Community level related to the way in which laws are made.
Vienas iš dažnai pasikartojančių siūlymų buvo teisės aktuose vartoti aiškesnę kalbą bei pačius teisės aktus padaryti sistemingesnius.
One series of answers insisted that the language and structure of legislation must be clearer and more systematic.
Bulgarijos pirmosios instancijos teismo teisėjo siūlymas supaprastinti teisės aktus, vengti dviprasmybių ir rengti tikslesnius teisės aktus buvo vienas iš daugelio panašių siūlymų.
A wish for greater simplification, less ambiguity and more precision in legislation expressed by a first instance judge from Bulgaria was typical of many of these responses.
Vokietijos pirmosios instancijos teismo teisėjas siūlė vengti pernelyg daug nuorodų į senesnius teisės aktus.
A German first instance judge proposed avoiding excessive cross-referencing to older legislation.
Prancūzijos pirmosios instancijos teismo teisėjas teigė, kad Bendrijos teisės aktai ir jų formuluotės būna tokios sudėtingos, kad kartais atrodo siurrealistinės, ir pateikė tokių pavyzdžių: Reglamentas dėl augalų veislių
A French first instance judge commented that the complexity of Community acts and formulations sometimes reached “surrealist” levels, and that the Regulation on Plant Varieties
Finansinėse bylose besispecializuojantis teisėjas rekomendavo pagerinti direktyvų ir reglamentų, kurie laikomi netinkamomis nuorodomis sprendimuose, oficialiuosius pavadinimus.
A judge specialised in financial matters also recommended a streamlining of the official names of Directives and Regulations, which were considered ill-suited for reference in judgments.
Buvo pateiktas dar vienas su kalba susijęs pasiūlymas – teigta, kad kalba turėtų būti nuosekliau vartojama įvairiose teisėkūros priemonėse.
Another point made in relation to language was that it had to be more consistently used across different legislative instruments.
Tačiau Vokietijos teisėjas teigė, kad dviprasmiškumas ir sudėtingumas yra neišvengiamas dėl to, kad valstybės narės nenori suderinti savo teisinių sistemų netgi minimaliu lygiu.
However, a German judge considered that ambiguity and complexity was an inevitable product of the unwillingness of Member States to harmonise their legal systems, even to a modest extent.
Paskutinės instancijos patentų teismo teisėjas pabrėžė, kad tam tikros nuostatos buvo įtrauktos į Bendrijos teisės aktus pačią paskutinę minutę.
A last instance patent judge highlighted the fact that certain provisions were inserted into Community acts at the very last minute.
Tačiau nepaisant to, Bendrijos teisės aktų leidėjai privalo įsitikinti, kad tokios paskutinės minutės nuostatos atitiktų acquis ir pritaptų prie logiškos reguliavimo sistemos.
It was nevertheless incumbent on the Community legislator to make sure that such last-minute additions were compatible with the acquis and fitted into a logical regulatory system.
Kai kurie teisėjai kritikavo ilgas tam tikrų Bendrijos teisės aktų preambules, kurios, jų nuomone, yra nereikalingos.
The lengthy preambles of certain Community acts were criticised as superfluous by several judges.
Du teisėjai teisinio aiškumo sumetimais paragino dažniau naudoti reglamentus, o ne direktyvas.
Two judges called for an increased use of Regulations as opposed to Directives, for reasons of legal certainty and clarity.
Keletas respondentų paragino Tarybą ir Europos Parlamentą teisėkūros procesą padaryti skaidresnį, kad patvirtinus teisės aktus būtų lengviau vykdyti teleologines interpretacijas.
Several respondents called for more transparency by Council and Parliament during the legislative process so as to help teleological interpretations of acts once adopted.
Vienas teisėjas, kuris kaip ekspertas dalyvavo tinklo dėl bendros pagrindų sistemos Europos sutarčių teisės srityje veikloje, teigė, kad Komisija prieš pateikdama savo teisėkūros pasiūlymus turėtų sistemingiau konsultuotis su teisininkais.
Finally, one judge who had been involved as an expert in the network on the Common Frame of Reference in the area of European contract law saw a need for a more systematic consultation of the judiciary by the Commission before it came forward with legislative proposals.
Prancūzijos ir Vokietijos teisėjai gana dažnai (22%) teigė, kad reikia kodifikuoti Bendrijos teisę ir tokiu būdu išvengti būtinybės daryti nuorodas į daugelį šaltinių, siekiant išspręsti teisinį klausimą.
The idea of codifying Community law, thus avoiding the need to refer to multiple sources in order to solve a legal question was quite prominently referred to by French and German judges (22%).
Daugelis teisėjų šią galimybę vertino kaip dalį pastangų, padėsiančių supaprastinti Bendrijos teisę ir užtikrinsiančių geresnę prieigą prie informacijos.
Many judges saw this as part of a greater effort towards simplifying Community law and ensuring better access to information.
Nedidelis skaičius Lenkijos ir Suomijos teisėjų (iš viso 6 proc. atsakymų, susijusių su šia tema) norėtų geresnės Bendrijos teisės aktų ir sprendimų vertimo kokybės.
A small number of Polish judges and a Finnish judge (in total, 6% of responses related to this theme) would have liked to see better translations of Community legal acts and judgments.
e) Teisėjų užsienio kalbos įgūdžių gerinimas
(e) Improvements in the foreign language skills of judges
Teisėjai iš įvairių valstybių narių, įskaitant ir naująsias valstybes nares, su entuziazmu pirmenybę teikė teisėjų kalbų mokymui.
Judges from a very wide variety of Member States, with “new” Member States strongly represented, were keen to prioritize language training for judges.
Daug respondentų, kurie pateikė kitokių pasiūlymų, kalbų mokymąsi minėjo kaip papildomą priemonę.
A large number of respondents who made other suggestions also mentioned this as an accompanying suggestion.
Pavyzdžiui, Slovėnijos teisėjo nuomone, kalbų mokymas yra labai skubus klausimas, o teisėjas iš Lenkijos teigė, kad nepakankamos kitų kalbų žinios yra esminė problema, neleidžianti siekti pažangos kitose srityse.
Indeed, a Slovenian judge saw this as absolutely urgent, whilst a Polish judge commented that insufficient knowledge of other languages was a fundamental problem preventing progress on other fronts.
Italijos teisėjas teigė, kad užsienio kalbos mokėjimas yra tiesioginių ryšių tarp teisėjų iš įvairių valstybių narių būtina sąlyga, o tokie ryšiai savo ruožtu yra teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose kertinis akmuo.
An Italian judge commented that knowledge of language was a precondition to direct contact between judges in different Member States which, in turn, was a cornerstone for judicial cooperation in civil and criminal matters.
Vokietijos teisėjas taip pat palaikė šį teiginį ir pasiūlė sukurti šabloną, kuriame būtų nurodytas tam tikros srities visų teisėjų užsienio kalbų mokėjimas, nes tai, teisėjo manymu, palengvintų tarptautinį bendradarbiavimą naudojant įvairias priemones, pvz., Reglamentą dėl įrodymų rinkimo.
A German judge built on this concept to suggest the idea of a template indicating the foreign language capacity of all judges in a particular field, to facilitate cross-border cooperation using instruments such as the Regulation on the Taking of Evidence.
Austrijos teisėjas iškėlė klausimą, ar kalbos kursai teisėjams ir teisėjams stažuotojams turėtų būti privalomi.
An Austrian judge questioned whether language courses should be made compulsory for judges or trainee-judges.
Visi respondentai, kaip ir teisinio mokymo atveju, sutarė, kad tokie kursai turi būti dalyviams nemokami.
All respondents agreed, in line with previous answers on legal training, that such courses should be free of charge for participants.
Galiausiai teisėjas iš Jungtinės Karalystės įspėjo dėl kalbinio uždarumo bei priminė, kad teismų sistema turi veikti turėdama ribotus biudžetus.
Finally, a judge from the United Kingdom warned against linguistic insularity but also recalled the limited budgets on which judiciaries were run.
Teisėjo susidomėjimas didele kalbine patirtimi buvo nedidelis, ir jis liko dirbti su nacionaline teise.
Little interest had been shown in making use of his varied linguistic expertise, and he had not taken matters further, sticking to domestic law.
Populiariausias atsakymas dėl nacionalinės valdžios vaidmens (42%) buvo reikalavimas nacionaliniu lygiu geriau perkelti ir įgyvendinti Bendrijos teisę.
The most popular answer focusing on the role of national authorities (42%) was the request for better transposition and implementation of Community law at domestic level.
Perkėlimas turi būti skubus ir visapusis.
Transposition had to be prompt and full.
Du teisėjai įspėjo dėl „perteklinio reglamentavimo“ pavojaus, t. y. papildomų reikalavimų, kurių nebuvo pirminėje direktyvoje, įtraukimo į nacionalinius teisės aktus.
Two judges warned against the dangers of “goldplating”, ie. adding further requirements in the national transposition measures which were not contained in the original Directive.
Keletas teisėjų, įskaitant Prancūzijos apeliacinio teismo teisėją, teigė, kad būtina skelbti lenteles, kuriose būtų nurodyta, kur kiekviena direktyvos dalis perkelta į nacionalinę teisę.
Several judges, including a French court of appeal judge, considered it essential that tables be published which indicated where each part of any given Directive had been incorporated into national law.
Taip pat buvo pateiktas pasiūlymas reikalauti skelbti direktyvą kartu su ją perkeliančiu nacionaliniu teisės aktu ar priemone ir taip geriau paaiškinti nacionalinio akto šaltinį.
Finally, one suggestion was to require the publication of the Directive together with the national act or instrument transposing it, which would raise awareness of the source of the national act.
(ii) Geresnės mokymo sąlygos
(ii) Better conditions for training
Daug teisėjų (31%) pažymėjo, kad mokymo galimybių sukūrimas neduos naudos, jei teisėjai dėl savo darbo krūvio neras laiko lankyti tokius kursus.
Many judges (31%) noted that creating training opportunities was ineffective if a judge’s workload made it impossible to find time for such training.
Keletas respondentų teigė, kad jie dirba per daug ir jų profesinė padėtis yra nepavydėtina.
Several respondents considered themselves overstretched and in an unenviable situation professionally.
Vienas teisėjas nurodė, kad į Bendrijos teisę neatsižvelgiama teikiant paaukštinimus ir paskyrimus ir dėl to nebuvo jokio paskatinimo daugiau mokytis Bendrijos teisės.
One judge commented that training in Community law was not taken into account for promotions and appointments, and this was a clear disincentive to learn more about Community law.
Nedidelė teisėjų dalis teigė, kad būtų puiku, jei jų nacionalinėse teisingumo ministerijose būtų įsteigta speciali įstaiga, skirta teikti pagalbą teisėjams.
A small minority of judges considered that a specialised body forming part of their national justice ministry would be ideally placed to assist them.
Teisėjai iš visų teismų galėtų kreiptis į šią įstaigą tam tikrais paieškos klausimais ar turėdami kitų skubių klausimų.
Judges from all courts could turn to this body for particular research questions or urgent queries.
Keletas Švedijos pirmosios instancijos teisėjų teigė, kad reikėtų kiekviename teisme kiekvienam teisėjui paskirti po atsakingą sritį (įskaitant Bendrijos teisę), apie kurią jie galėtų konsultuoti savo kolegas ir atsakyti į jų klausimus.
Several Swedish first instance judges considered it good practice for each judge within a given court to keep updated on a particular area (including Community law) and answer related questions from colleagues.
Dar buvo pareikšta mintis įsteigti Europos teisės koordinatorių pareigybes, kaip tai padaryta Nyderlanduose.
A further idea was that of court coordinators for European law, as introduced in the Netherlands.
Belgijos teisėjas norėtų, kad jo valstybė narė įsteigtų teisėjo ryšių klausimais pareigybę, kuris palengvintų bendradarbiavimą tarp teismų vykstant tarptautiniams ginčams, pavyzdžiui, šeimos bylose, kaip tai jau vyksta tam tikrose valstybėse narėse.
A Belgian judge was keen for his Member State to import the role of liaison judge to facilitate cooperation between courts in cross-border disputes, for example in family matters, as already existing in certain Member States.
Vienas Lenkijos teisėjas teigė, kad reikėtų skatinti e. teisingumo vystymą, ypač daugiau naudojant informacines technologijas teismų sistemoje.
One respondent from a trial court in Poland encouraged the development of “e-Justice” and, in particular, an enhanced use of information technology within the court system.
Keletas pirmosios instancijos teismų teisėjų teigė, kad nacionaliniai aukščiausieji teismai turėtų ir toliau stengtis sulyginti savo precedentinę teisę su Teisingumo Teismo precedentine teise, kuri kai kuriais atvejais vartotojams teikė geresnę apsaugą.
Several first instance judges felt that national supreme courts should make further efforts to align their case-law with that of the Court of Justice which in some instances better protected the consumer.
(i) Mažiau teisės aktų, daugiau nuorodų į subsidiarumo principą
(i) Less legislation, more reference to subsidiarity
Daug teisėjų ragino ES leisti mažiau teisės aktų, o ETT ne taip aktyviai interpretuoti Sutartis ir antrinę teisę.
A large number of judges called for the EU to produce less legislation and for the ECJ to be less activist in its interpretation of the Treaties and secondary law.
Teisėjų nuomone, vien tai, kad yra per daug teisės aktų, yra neteisinga piliečių atžvilgiu, o kai kurių teisėjų nuomone, tai daro atgrasantį poveikį.
Too much law was considered in itself to be “unjust” for citizens, and some judges found this intimidating.
Šiuo aspektu, ypač teisėkūros lygmeniu, svarbiausia yra saikas bei griežtesnis subsidiarumo principo taikymas.
Self-restraint was the keyword here, particularly at legislative level through a stricter application of the principle of subsidiarity.