natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Be to, Audito Rūmai yra įpareigoti siūlyti Europos Parlamentui visą paramą pristatant ataskaitose gvildentas temas bei nustatytus visus esminius trūkumus ir siūlyti, kaip gerinti padėtį.
Moreover, the Court of Auditors has a duty to offer the European Parliament every assistance in presenting the topics dealt with in the reports and any fundamental weaknesses discovered, and to propose solutions for improvements.
Tai atitinka pagrindinį principą, kad išvados dėl kiekvienos biudžeto ciklo dalies turėtų būti laikomos indėliu į paskesnį etapą.
This is in line with the basic principle that the findings in each part of the budgetary cycle should be considered an input for the subsequent stage.
Pavyzdžiui, atliekant auditą nustatyti faktai dėl programų įgyvendinimo pagal dabartinę finansinę programą (2007–2013) turėtų būti galimo kitos finansinės programos persvarstymo pagrindas.
For example, the findings of the audit on the implementation of programmes in the current financial perspective (2007-2013) should provide the basis for a possible revision of the next financial perspective.
Aš asmeniškai, atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, pasisakau už didesnę Komisijos atsakomybę valdant ir prižiūrint ES lėšų panaudojimą, tačiau kartu didesnė atsakomybė turėtų tekti ir galutiniams ES lėšų naudotojams valstybėse narėse.
Personally, and taking into account the Lisbon Treaty, I advocate greater responsibility for the Commission in managing and supervising the use of EU funds, but at the same time this should be accompanied by increased responsibility on the part of end-users of EU funds in the Member States.
Šiuo požiūriu Europos Parlamentas yra strateginis Audito Rūmų sąjungininkas, visų pirma ieškant tinkamų sprendimų siekiant tolesnės pažangos.
In that sense the European Parliament is a strategic ally of the Court of Auditors, particularly in terms of seeking good solutions for further progress.
Tačiau galima teigti ir atvirkščiai.
But it also applies the other way round.
Kaip rodo politinių veiksmų komitetų patirtis, Audito Rūmai taip pat turėtų būti Europos Parlamento sąjungininkas ir padėti jam atlikti savo darbą, visų pirma Biudžeto kontrolės komiteto darbą.
As the Political Action Committees’ good practice shows, the Court of Auditors should also be an ally of the European Parliament and support it in its work, particularly the work of the Committee on Budgetary Control.
Kadangi minėtas komitetas šiame procese atlieka specifinį vaidmenį, svarbu išlaikyti nuolatinį, atvirą ir draugišką dialogą.
As that Committee plays a specific role in this process, it is important that an ongoing, open and friendly dialogue be maintained.
Todėl suvokiu, kad, be reguliarių ataskaitų teikimo, viena iš mano užduočių yra gebėjimas dalyvauti susitikimuose su komiteto nariais ir kitais Europos Parlamento nariais, kuriems gali reikėti mano pagalbos aptariant ar rengiant pozicijas, taip pat ieškant sprendimų, kad Europos mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami kuo skaidriau, ekonomiškiau, veiksmingiau ir rezultatyviau.
Therefore I am aware that, along with regular reporting, one of my tasks is to be available for meetings with members of the Committee and other Members of the European Parliament who might seek my assistance in discussing or preparing positions, as well as in finding solutions for increasing the transparent, economical, efficient and effective use of European taxpayers’ money.
Kokia, Jūsų nuomone, yra veiklos audito nauda ir kaip reikėtų atsižvelgti į jo išvadas valdymo klausimais?
What do you think is the added value of performance audits and how should the findings be incorporated into management?
Pagal Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) audito standartus veiklos auditas apima ekonomiškumo, rezultatyvumo ir veiksmingumo auditą (angl. economy , efficiency and effectiveness , „3 Es“).
In accordance with the auditing standards of the International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI), a performance audit includes an audit of economy, efficiency and effectiveness (the so-called ‘3 Es’).
Prie šių trijų sąvokų neseniai pridėta ketvirtoji – veiklos atitikties aplinkos taisyklėms auditas.
To these three has recently been added a fourth E, which is an audit of the compliance of operations with environmental rules.
Taigi veiklos auditas apima:
A performance audit therefore comprises:
- administracinės veiklos ir valdymo procedūrų, kurios privalo atitikti gero valdymo principus ir praktiką, ekonomiškumo auditas;
- auditing the economy of administrative activities and management procedures, which must be in accordance with good management principles and practice;
- žmogiškųjų, finansinių ir kitų išteklių panaudojimo rezultatyvumo auditas, įskaitant informacinių sistemų, rezultatyvumo rodiklių ir kontrolės veiklos patikrą, taip pat nustatytų trūkumų šalinimo procedūrų auditas;
- auditing the efficiency of the use of human, financial and other resources, including the testing of information systems, efficiency indicators and control activities, and the auditing of procedures for eliminating any identified shortcomings;
- veiksmingumo auditas, t. y. audituojamos institucijos tikslų pasiekimas arba tikslų pasiekimas programų lygmeniu arba faktinio veiklos rezultato auditas, palyginti su tikslais.
- auditing effectiveness, i.e. the achievement of objectives in the audited institution or at the programme level or auditing the actual effect of activities compared with the objectives.
Veiklos auditas yra vienas iš būdų, kurį naudojant mokesčių mokėtojai, kreditoriai, teisės aktų leidėjai, administratoriai ir piliečiai gali kontroliuoti ir stebėti įvairių valdžios veiksmų valdymą ir rezultatus.
A performance audit is one of the ways in which taxpayers, creditors, legislators, administrators and citizens can exercise control over and view the management and results of various government activities.
Jis pateikia mums atsakymą į klausimą: ar išlaidaujame protingai, o gal viešosios lėšos galėtų būti naudojamos geriau?
It provides us with an answer to the question: Are we spending wisely or could public money be put to better use?
Du pagrindiniai klausimai, į kuriuos siekiame atsakyti atlikdami veiklos auditą, yra tokie:
Two basic questions which we seek to answer with a performance audit are:
- ar veikla atliekama teisingai?
- are the activities being carried out correctly?
Šis klausimas visų pirma susijęs su už veiklą ir (arba) programas atsakingais asmenimis, į jį atsakant vertinama, ar sprendimai įgyvendinami teisingai (ekonomiškai ir rezultatyviai), darant prielaidą, kad įgyvendinami „teisingi“ sprendimai ir programos;
This question refers primarily to those responsible for the activities and/or programmes, and considers whether decisions are being implemented correctly (economically and efficiently), on the assumption that the ‘right’ decisions and programmes are being implemented;
- ar įgyvendinama tinkama veikla ir programos?
- are the right activities and programmes being implemented?
Kitaip tariant, ar tinkamai įgyvendinamos gairės ar tikslai?
In other words, are the guidelines or objectives being correctly realised?
Šis klausimas visų pirma susijęs su veiksmingumu, t. y. tikslų pasiekimu.
This type of question deals primarily with effectiveness, i.e. the achievement of objectives.
Pavyzdžiui, auditorius gali nustatyti, kad pasirinktas audito objektas – priemonė ar programa – neatitinka tikslų, kurių ja siekiama.
An auditor may, for example, establish that a selected audited measure or programme is inconsistent with the objectives it aims to achieve.
Pavyzdžiui, jei programos tikslas – mažinti nedarbą ir pagal programą mokomi bedarbiai, auditorius gali nustatyti, kad dauguma bedarbių baigę mokymus neranda darbo.
For example, if the objective of the programme is to reduce unemployment and the programme involves training for the unemployed, the auditor might establish that the majority of unemployed people did not find employment after completing the training.
Iš to galima daryti išvadą, kad programos tikslas nepasiektas.
From this it could be concluded that the programme did not meet its objective.
Atsakius į šiuos klausimus taip pat atsakoma į klausimą, kokią papildomą naudą duoda veiklos auditas.
The answer to these questions also answers the question of what the added value of a performance audit is.
Veiklos audito papildoma nauda susijusi su nustatytais faktais ir rekomendacijomis dėl to, kaip konkrečiu atveju ekonomiškiau, rezultatyviau ir veiksmingiau naudoti mokesčių mokėtojų pinigus, siekiant didinti konkrečios institucijos veiklos ar konkrečios programos ar taisyklės veikimo racionalumą.
The added value of a performance audit therefore lies in the findings and recommendations as to how, in a given case, to use taxpayers’ money more economically, more efficiently and more effectively to increase the rationality of the operations of an individual institution or an individual programme or regulation.
Tai, kaip atliekant auditą nustatyti faktai turėtų būti integruojamos į valdymą, geriausiai parodo minėtas pavyzdys.
How audit findings should be incorporated into management is easiest demonstrated in the example mentioned above.
Jei pagal auditoriaus išvadas bedarbių mokymu nepasiekta norimo rezultato, gali būti, kad programos kūrėjui teks imtis kitokių nedarbo mažinimo programų (pvz., viešųjų darbų ir pan. programų).
If, according to the auditor’s findings, training for the unemployed has not yielded the desired results, it may be the case that the programme designer will have to consider other programmes to reduce unemployment (e.g. public works and other such programmes).
Tas pats taikytina kitais atvejais, kai nustatoma, kad 3E rodikliai nebuvo pasiekti ir todėl programą ar taisyklę reikia persvarstyti.
The same applies in other cases where it is established that the 3Es have not been achieved and consequently the programme or regulation needs to be revised.
Viena problema, su kuria dažnai susiduriama atliekant veiksmingumo auditą (bent jau Slovėnijoje), yra ta, kad nebuvo aiškiai iš anksto įvertinti tikslai, t. y. nebuvo tiksliai apibrėžti numatomi rezultatai ir rodikliai, kuriais šiuos rezultatus būtų galima išmatuoti.
One problem which often arises in an audit of effectiveness (at least this has been our experience in Slovenia) is that the objectives have not been clearly evaluated in advance, i.e. the expected results and indicators to measure them have not been clearly defined.
Tokiais atvejais sunku įvertinti pasiektus rezultatus ir tolesnius veiksmus.
In such cases it is difficult to assess their achievement and follow-up action.
Tačiau net ir tokie veiksmingumo audito rezultatai ar nustatyti faktai gali būti dideliu mastu integruoti į veiksmus, jei tik jie įvertinami laiku ir jei tik iš jų bent kiek pasimokoma ir įgyta patirtimi pasinaudojama planuojant naują veiklą.
However, such results or findings from an effectiveness audit can to a large extent be incorporated into an action even then, provided they are evaluated in time and provided we learn something from them and use the experience gained to plan new activities.
Šiuo požiūriu pastangomis reformuoti viešuosius finansus (visų pirma, kai viešieji ištekliai yra riboti), remiantis audito metu nustatytais faktais, siekiama aiškiau apibrėžti atskirų programų turinį, numatomus tikslus ir rezultatus bei aiškiai apibrėžti rodiklius, skirtus šiems tikslams išmatuoti.
In that sense the efforts to reform public finances (particularly at a time of limited public resources) are aimed at providing clearer definitions, based on audit findings, of the content of individual programmes, expected objectives and results and a clear definition of indicators to measure those objectives.
Tai ne sutapimas, kad Slovėnijoje neseniai pradėta taikyti „nominaliųjų viešųjų finansų taisyklė“, pagal kurią fiksuota nominali viešųjų išlaidų suma neskiriama programoms, kurių tikslai nėra tiksliai apibrėžti ar kurių rezultatai neatitiko iškeltų tikslų.
It is no coincidence that a ‘nominal public finance rule’ was recently introduced in Slovenia requiring the fixed nominal amount of public spending to exclude programmes whose objectives are not well-defined or whose results have not fulfilled the anticipated objectives.
Taip galima įgyvendinti naujas programas, kurių tikslai aiškiai apibrėžti ir kuriose nustatyti rodikliai, pagal kuriuos galima išmatuoti rezultatus.
This allows new programmes with clearly defined objectives and indicators of the measurability of results to be introduced.
Visais šiais atvejais finansinės veiklos audito viešajame sektoriuje svarba ir papildoma nauda dar didesnė, nes viešajam sektoriui patiriant išlaidas svarbiausias tikslas yra ne tik teisingas naudojimas, bet ir, orientuojantis į rezultatus, kuo veiksmingesnis mokesčių mokėtojų pinigų panaudojimas.
In all these cases the importance and added value of financial performance auditing in the public sector is increased, since public sector spending focuses not only on correct use but also, by being results-orientated, on enhancing the effective use of taxpayers’ money.
Audito rūmų, nacionalinių audito institucijų ir Europos Parlamento (Biudžeto kontrolės komiteto) bendradarbiavimą neabejotinai galima pagerinti bent dviejose srityse:
Cooperation between the Court of Auditors, the National Audit Institutions and the European Parliament (Committee on Budgetary Control) can certainly be improved in at least two areas:
- įgyvendinant vidaus ir išorės kontrolės (audito) sistemas;
- implementation of the system of internal and external controls (audits);
- atsiskaitant Biudžeto kontrolės komitetui.
- reporting to the Committee on Budgetary Control.
Kalbant apie pirmąją sritį – vidaus ir išorės kontrolės (audito) sistemos įgyvendinimą, reikėtų paaiškinti, kad Slovėnijoje ES lėšų panaudojimo, pvz., sanglaudos politikos srityje, auditą atlieka visos šios institucijos:
With regard to the first area - the implementation of the system of internal and external controls (audits) - it should be made clear that in Slovenia the use of EU funds, e.g. for cohesion policy, is audited by all of the following institutions:
- Slovėnijos Respublikos Audito rūmai;
- the Court of Audit of the Republic of Slovenia;
- Finansų ministerijos biudžeto priežiūros tarnyba (ji tęsia išankstinės išorinės kontrolės praktiką);
- the Budget Supervision Office at the Ministry of Finance (which continues the practice of prior external controls);
- atskirų ministerijų vidaus audito tarnybos;
- the internal audit bodies in the individual ministries;
- Europos Komisija;
- the European Commission;
- Europos Audito Rūmai.
- the European Court of Auditors.
Ar šių institucijų per daug, ar per mažai?
Is this too much or too little?
Ar sistema pakankamai ekonomiška, rezultatyvi ir veiksminga, ar sąnaudos pateisina nustatytus faktus?
Is the system economic, efficient and effective enough for the inputs to outweigh the findings?
Tai yra svarbūs klausimai.
These are important questions.
Europos Komisijos, Biudžeto priežiūros tarnybos ir atskirų ministerijų vidaus audito tarnybų atliekamas auditas yra vidaus kontrolės sistemos dalis pagal integruotos kontrolės sistemą sanglaudos politikos srityje.
The audits by the European Commission, the Budget Supervision Office and the internal audit bodies in the individual ministries are part of the internal control system under the integrated control framework in the area of cohesion policy.
Suprantu, kad Europos Komisija jau ėmėsi konkrečių priemonių racionalizuoti auditų skaičių pagal integruotos kontrolės sistemą, kad išvengtų veiksmų dubliavimo ir nereikalingų sąnaudų.
I understand that the European Commission has already adopted specific measures to rationalise the number of audits under the integrated control framework with a view to avoiding duplication of efforts and excessive costs.
Reikės įvertinti, ar to pakanka ir ar tai yra tinkama.
An assessment will need to be made as to whether this is sufficient and appropriate.
Aukščiausioji audito institucija (AAI) Slovėnijoje, Slovėnijos audito rūmai, ir Europos Audito Rūmai neabejotinai yra nepriklausomos išorės audito institucijos.
Slovenia’s Court of Audit, the supreme audit institution (SAI) in Slovenia, and the European Court of Auditors are of course both independent external audit institutions.
Nors nacionalinės audito institucijos neturėtų tapti ES vidaus audito sistemos dalimi ir būti pavaldžios Europos Audito Rūmams, tai nereiškia, kad nereikia stiprinti bendradarbiavimo ir taip didinti tokių auditų 3E.
Although it is not acceptable for national audit bodies to become part of the EU internal audit system and thus subordinate to the European Court of Auditors, this does not mean that it is not necessary to strengthen cooperation and thereby increase the 3Es of such audits.
Yra daugybė gerų nacionalinių audito institucijų bendradarbiavimo atliekant atskirus auditus pavyzdžių: pvz., Lenkijos, Čekijos ir Lietuvos AAI bendradarbiavimas įgyvendinant aplinkos apsaugos auditą 1999 m. ir Norvegijos, Suomijos bei Danijos AAI bendradarbiavimas dėl bendradarbiaujant Šiaurės šalims atlikto audito, susijusio su pasirengimu nepaprastajai padėčiai elektros srityje 2008 m.
There are numerous good examples of cooperation between national audit institutions in the performance of individual audits: for example, cooperation between the SAIs of Poland, the Czech Republic and Lithuania on the implementation of an environmental protection audit in 1999 and cooperation between the SAIs of Norway, Finland and Denmark on an audit of Nordic cooperation concerning electricity emergency preparedness in 2008.
Bendradarbiavimo formų ir rūšių yra įvairių, todėl nėra priežasties, dėl kurios nacionalinės audito institucijos neturėtų bendradarbiauti su Europos Audito Rūmais.
There are various forms and types of cooperation and there is no reason for the national audit bodies not to cooperate with the European Court of Auditors.
Gerai, kad toks bendradarbiavimas jau svarstomas įvairiuose komitetuose; naudinga informacija keičiamasi abiem kryptimis.
It is good that such cooperation is already underway in various committees; useful information is flowing in both directions.
Nacionaliniai auditoriai dažnai stebi Europos Audito Rūmų auditorius arba patys dalyvauja EAR audituose.
National auditors often monitor the auditors of the European Court of Auditors, or themselves participate in ECA audits.
Taip pat suprantu, kad siekiant palengvinti bendradarbiavimą, įsteigtas Nacionalinių audito institucijų vadovų ryšių komitetas, kuriam padeda Ryšių pareigūnų komitetas.
I also understand that with a view to facilitating cooperation, a Contact Committee of the heads of national audit institutions was established, which is assisted by a Committee of Liaison Officers.
Audito Rūmai siekia stiprinti nacionalinių audito institucijų darbą ir kuo labiau vengti nereikalingo veiksmų dubliavimo, laikantis tarptautinių audito standartų.
The Court of Auditors is seeking to enhance the work of national audit institutions and avoid unnecessary duplication of efforts as far as possible in compliance with international standards on auditing.
Tačiau bendradarbiavimą dar tikrai galima tobulinti.
But there is certainly room for further improvement in cooperation.
Reikia noro ir pasirengimo ieškoti sprendimų, kaip atlikti bendrą auditą.
There should be a willingness and a readiness to seek solutions for potential joint audits.
Svarbiausias tarptautinių audito standartų reikalavimas – nustatyti atsakomybę už tokį auditą, o tai susiję su metodikos pasirinkimu, auditorių mokymu ir kt.
A basic requirement of the international standards on auditing is to determine responsibility for such audits, which involves the choice of methodology, training of auditors and so on.
Tačiau kliūtys nėra neįveikiamos.
But the obstacles are not insurmountable.
Kalbant apie antrąją sritį, atsiskaitymą Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui ir Europos Audito Rūmų bei Biudžeto kontrolės komiteto bendradarbiavimo gerinimo galimybes, manau, kad tobulėjimo ribų nėra, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad abiejų institucijų misija labai panaši.
With regard to the second area, reporting to the European Parliament’s Committee on Budgetary Control and the possibilities for improving cooperation between the Court of Auditors and the Committee on Budgetary Control, I believe that there is always scope for improvement, particularly given that both bodies have a very similar mission.
Manau, kad Audito Rūmams nekyla sunkumų pateikti teigiamą sąskaitų patikinimo pareiškimą dėl sandorių, susijusių su ES biudžeto finansinėmis ataskaitomis, teisingumo ir teisėtumo, jei tik tai galima padaryti, atsižvelgiant į audito įrodymus.
I believe the Court of Auditors has no difficulties with issuing a positive statement of assurance on the regularity and legality of transactions relating to the financial statements of the EU budget if the audit evidence makes that possible.
Tačiau suprantu, kad šiuo metu audito įrodymai tokio pagrindo nesuteikia.
But I understand that at the moment the audit evidence does not give such a basis.
Jei teisingai suprantu Audito Rūmų 2008 m. ataskaitos teiginius, padėtis gerėja.
If I understand correctly the statements in the Court’s 2008 annual report, the situation is improving.
Kasmetinis palyginimas remiantis operacijų patikra 2005–2008 m. rodo, kad politikos grupių, kuriose nustatytasis klaidų lygis yra daugiau kaip 5 proc. (neigiama nuomonė), nuo 60 proc. visų išlaidų 2005 m. sumažėjo iki 31 proc. visų išlaidų 2008 m.
The year-on-year comparison based on testing of transactions in the period 2005-2008 shows that the proportion of policy groups in which the estimated error rate exceeds 5% (negative opinion) fell from 60% of all expenditure in 2005 to 31% of all expenditure in 2008.
Politikos grupių, kuriose nustatytasis klaidų lygis viršija 5 proc., procentinė dalis mažėja, daugiausia dėl pažangos „Žemės ūkio ir gamtinių išteklių“ politikos grupėje.
The percentage of policy groups with an estimated error rate exceeding 5% is decreasing, mainly due to progress in the ‘agriculture and natural resources’ policy group.
Manau, kad įgyvendindami strateginę partnerystę, Audito Rūmai ir komitetas gali tęsti ir aktyvinti savo bendradarbiavimą rengiant rekomendacijas Europos Komisijai, kurios padėtų pateikti teigiamą sąskaitų patikinimo pareiškimą.
I think that within a strategic partnership context the Court and the Committee can continue and deepen their cooperation on the preparation of recommendations for the European Commission that will move towards a positive statement of assurance (DAS).
Nesu išsamiai susipažinęs su atsiskaitymo Biudžeto kontrolės komitetui procedūromis.
I am not familiar with the detailed procedures for reporting to the Committee on Budgetary Control.
Vis dėlto iš savo patirties Slovėnijos parlamento ir Audito rūmų bendradarbiavimo srityje sprendžiu, kad glaudesnis bendradarbiavimas yra įmanomas.
Nevertheless, from my own experience of cooperation between Parliament and the Court of Audit in Slovenia, I believe that closer cooperation can be established.
Tam reikėtų nustatyti Biudžeto kontrolės komiteto darbo tvarkos taisykles, atitinkančias politinių veiksmų komitetų praktiką, pabrėžiant audituojamų biudžeto naudotojų viešų klausymų vaidmenį komitete, Audito Rūmų veiklos rezultatyvumo išvadas panaudojant kaip priemonę įgyvendinti ekonomiškesnio, rezultatyvesnio ir veiksmingesnio viešųjų lėšų naudojimo reikalavimą.
This would involve establishing rules of procedure for the Committee on Budgetary Control that follow the practice of the Political Action Committees, highlighting the role of public hearings of audited budget users by Committee members, with the Court of Auditors’ performance findings used as a means to address the requirement for more economic, efficient and effective use of public funds.