natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. kadangi dauguma namuose dirbančių darbuotojų, atliekančių tokias pareigas kaip namų priežiūra, valymas ir maitinimas, yra moterys; kadangi namų ruoša industrializuotose šalyse sudaro 5-9 % visų darbo vietų; kadangi toks darbas yra dažniausiai be garantijų, menkai vertinamas ir neoficialus ir kadangi namų ruošos darbuotojų pažeidžiamumas reiškia, kad dažnai jie gali patirti diskriminaciją ir nevienodą, neteisingą ar išnaudojantį požiūrį,
O. whereas most domestic workers performing duties such as domestic care, cleaning and catering are women; whereas in industrialised countries domestic work accounts for between 5 and 9% of all employment, whereas such work is mostly precarious, undervalued and informal, and whereas domestic workers’ vulnerability means they are often discriminated against and can easily be subjected to unequal, unfair or abusive treatment,
P. kadangi aukštos kvalifikacijos darbuotojų įgūdžių praradimas yra dažna su darbu be garantijos susijusi problema, ypač tais atvejais, kai atleisti darbuotojai arba darbuotojai migrantai imasi nekvalifikuoto darbo, kad neiškristų iš darbo rinkos, ir kadangi ši situacija, kuri ypač aktuali moterims, trukdo kilti tarnyboje ir pasiekti tokį užmokesčio lygį, kuris atitiktų įgytus ir turimus įgūdžius,
P. whereas the de-skilling of high-skilled workers is a common problem in the context of precarious jobs, in particular in the case of workers who are dismissed or migrant workers taking low-skilled jobs in order to stay on the labour market, and whereas this situation, which affects women in particular, is jeopardising career development and the attainment of salary levels corresponding to the skills acquired and possessed,
Q. kadangi migrantės, kurios imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina kaip namų ruošos darbuotojos, gali patirti dvigubą diskriminaciją, nes be to, kad jos dažnai dirba blogomis, nepastoviomis, galbūt ir nelegaliomis, sąlygomis, yra didesnė tikimybė, kad su jomis gali būti blogai elgiamasi arba jos gali patirti smurtą ar seksualinę prievartą; be to, kadangi jos dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas, menkai moka vietos kalbą ir negali susiburti į tinklus ir kadangi nelegaliai dirbančios nedrįsta susisiekti su valdžios institucijomis ir paprašyti apsaugos, nes bijo, kad bus grąžintos į tėvynę,
Q. whereas migrant women taking low-skilled temporary jobs on the periphery of the labour market or jobs as domestic workers may be exposed to double discrimination since, in addition to the fact that they often work in poor, irregular – if not illegal – conditions, they are more likely to be mistreated or subjected to violence or sexual abuse; whereas, furthermore, they are often unaware of their rights, have restricted access to public services, have limited knowledge of the local language and are unable to form networks, and whereas those in illegal employment do not dare contact the authorities to request protection because they fear being returned to their home country,
R. kadangi Europos Tarybos 1969 m. lapkričio 24 d. susitarimas dėl au pair įdarbinimo yra pasenęs ir todėl šiuo metu daugelyje valstybių narių nesprendžiamos su au pair darbuotojais susijusios problemos, kurių gali atsirasti,
R. whereas the Council of Europe’s agreement of 24 November 1969 on au pair placement is outdated and consequently does not address the problems that can arise in relation to the use of au pairs in many Member States today,
S. kadangi ES ir toliau laikosi įsipareigojimo integruoti lyčių lygybės aspektą; kadangi formuojant užimtumo politiką reikėtų aktyviai skatinti lygias moterų ir vyrų galimybes,
S. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming; whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
Darbo be garantijų sąsajos su lytimi
Gendered nature of precarious work
2. ragina Tarybą ir Komisiją gairėse dėl valstybių narių užimtumo politikos ir naujoje lyčių lygybės strategijoje nustatyti darbo be garantijų požymius;
Urges the Council and the Commission to identify the characteristics of precarious employment in the guidelines for the Member States’ employment policies and in the new gender equality strategy;
Socialinės sąlygos
Social conditions
9. pabrėžia, kad reikia teisėkūros priemonių lyčių lygybei užtikrinti ir lyčių segregacijai darbo rinkoje mažinti; todėl primena minėtą savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl vienodo užmokesčio vyrams ir moterims principo taikymo ir primena valstybėms narėms, kad reikia nedelsiant perkelti Direktyvą 2006/54/EB į nacionalinę teisę
Stresses the need for legislative measures in order to secure gender equality and reduce gender segregation on the labour market; recalls, therefore, its aforementioned resolution of 18 November 2008, urges the Commission to submit a proposal relating to the application of the principle of equal pay for men and women, and reminds the Member States to transpose Directive 2006/54/EC
13. ragina valstybes nares kovoti su nedeklaruojamu darbu ir prevencinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, suteikiant darbuotojams, pranešusiems apie savo nelegalų darbą, imunitetą nuo teisminio persekiojimo ir imantis atgrasomųjų veiksmų prieš darbdavius, paversti jį oficialiu įdarbinimu; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti duomenų rinkimą ir stebėti pažangą šioje srityje;
Calls on the Member States to combat undeclared work by transforming it into regular employment, by means of preventive measures such as granting immunity from prosecution to employees who report their illegal employment status and taking dissuasive action against employers; furthermore calls on the Commission and the Member States to improve data collection and monitor progress in this field;
21. ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir iki galo išnaudoti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, teikiamas bendro finansavimo galimybes, kad būtų užtikrintos didesnės galimybės gauti prieinamas, kokybiškas vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas, tam, kad moterys nebūtų priverstos dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, ilgalaikiais darbais;
Calls on the Commission to encourage the Member States to exchange best practices and make full use of the co-financing opportunities offered by the Structural Funds, in particular the European Social Fund, to ensure broader access to affordable, quality childcare and elderly care facilities so that women are not forced to undertake these duties on an informal basis; stresses, in addition, the need to ensure that precarious domestic care jobs are transformed, wherever possible, into decent, long-term jobs;
24. ragina Komisiją naujoje lyčių lygybės strategijoje stiprinti savo įsipareigojimą propaguoti lyčių lygybę migracijos ir integracijos politikoje, visų pirma, numatant iki galo išnaudoti moterų migrančių užimtumo potencialą;
Calls on the Commission, in its new gender equality strategy, to strengthen its commitment to promoting gender equality in migration and integration policies, in particular with a view to fully utilising migrant women’s employment potential;
27. palankiai vertina bendrus bandomojo projekto, kuriuo skatinama darbą be garantijų keisti darbu su teisėmis, tikslus ir pabrėžia, kad įgyvendinant projektą reikia skirti ypatingą dėmesį darbo be garantijų sąsajoms su lytimi;
Welcomes the overall objectives of the pilot project to encourage conversion of precarious work into work with rights, and underlines the need to pay particular attention to the gendered nature of precarious work in implementing the project;
Nors darbas be garantijų jau seniai yra svarbus klausimas, dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės jis tapo aktuali problema, o būtent moterų užimtumo be garantijų klausimas – ypač skubus.
Although precarious work has long been an important topic; the current economic and financial crisis has made a focus on precarious work and especially the issue of women in precarious employment became very urgent.
Krizė turėjo dvejopą poveikį darbo be garantijų reiškiniui.
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
Pirma, nuo krizės nukentėjusios įmonės problemas sprendė mažindamos laikino darbo vietų skaičių, pavyzdžiui, atleisdamos terminuotas darbo sutartis turinčius darbuotojus, samdomus ar kitokia laikino darbo forma įdarbintus darbuotojus.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Antra, krizės sukeltos kitos ilgalaikės pasekmės gali būti tokios, kad daug recesijos metu prarastų nuolatinių darbo vietų bus ne atkurtos, o pakeistos netipinėmis darbo formomis, kurios padėtų darbdaviams perkelti įdarbinimo riziką ant darbuotojų pečių, siekiant kuo didesnio bendrovės pelno ir lankstumo.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
Darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys; todėl nuo minėtų neigiamų pasekmių neproporcingai nukentės tokį darbą turinčių moterų padėtis.
Women are overrepresented in precarious work; therefore the above negative effects have a disproportionate impact on the situation of precarious women workers.
Darbas be garantijų yra ne tik labai svarbi moterų ir vyrų atlyginimų skirtumo priežastis, bet ir neleidžia susidaryti karjeros perspektyvoms siekiant geresnio darbo ir profesinio tobulėjimo.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Darbo be garantijų klausimas įvairiu metu minėtas keliose Europos Parlamento rezoliucijose, tačiau darbą be garantijų turinčių darbuotojų moterų padėtis nebuvo nagrinėta iš esmės.
The issue of precarious employment has appeared in several resolutions of the European Parliament, in several contexts, however the situation of precarious women workers has not been addressed in its entirety.
Darbo be garantijų apibrėžimas
Definition of precarious work
Darbas be garantijų – tai „nestandartinės“ darbo formos, kurioms dažniausiai būdingi vienas ar daugiau šių požymių:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· menkos arba jokių darbo garantijų, nes darbas laikino, dažnai atsitiktinio darbo pobūdžio, sudarant sutartis, kuriose nustatytos blogos sąlygos, arba visai be rašytinių sutarčių, pavyzdžiui, laikinų, priverstinio dalinio užimtumo sutarčių, neaiškių darbo valandų ir pareigų, kurios keičiamos pagal darbdavio pageidavimą, atvejais,
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· mažas atlyginimas, kuris gali būti net ir neoficialus ir neaiškus,
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· nėra teisių į socialinę apsaugą ir su užimtumu susijusių išmokų,
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· nėra apsaugos nuo diskriminacijos,
· No protection against discrimination,
· menkos arba jokių pasiekimų darbo rinkoje perspektyvų,
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· nėra kolektyvinio darbuotojų atstovavimo,
· Workers do not have collective representation,
· darbo aplinka neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų.
· Work environment without minimum safety and health standards.
Dėl garantijų nebuvimo atsiranda riziką ir nesaugumą didinančių elementų, pavyzdžiui, žema kvalifikacija, nedarbo laikotarpiai, negaunamas profesinis mokymas, sveikatos problemos, priežiūros pareigos.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
Jei, be viso šito, darbuotoja turi labai trumpalaikio darbo ar darbo ne visą darbo dieną sutartį arba labai trumpus nedarbo laikotarpius, atsiranda menkų teisių į socialinę apsaugą ir atskirties nuo profesinės sąjungos ir kolektyvinių derybų veiklos srities, o taip pat socialinių kontaktų darbo vietoje ir paramos stygiaus rizika.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Kyla darbo blogomis sąlygomis ir nedeklaruojamo darbo, kurie turi neigiamų pasekmių teisėms į socialinę apsaugą ir pensiją, rizika.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Darbo be garantijų sąsajos su lytimi
The gendered nature of precarious work
Visi ekonominės veiklos sektoriai, kuriuose labiausiai paplitęs darbas ne visą darbo dieną įmonės lygiu, priklauso paslaugų sektoriui, ypač viešbučių ir restoranų, švietimo, sveikatos apsaugos ir socialinio darbo ir kiti bendruomenės, socialinių paslaugų ir paslaugų asmenims sektoriai, kitaip tariant, sektoriai, kuriuose didžiausią darbuotojų dalį sudaro moterys.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Kaip ankstesni tyrimai yra parodę, daugelyje įmonių darbo ne visą darbo dieną vietas užima išimtinai moterys: 55 % tokią darbo formą taikančių įstaigų iš ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų nė vienas nebuvo vyras.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Pagal naujausius turimus duomenis 31,5 %
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en moterų darbuotojų dirba ne visą darbo dieną (30 ar mažiau valandų per savaitę), lyginant su tik 8,3 % darbuotojų vyrų.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
Žemės ūkio sektoriuje moterų, užimančių darbo ne visą darbo dieną vietas, yra netgi dar daugiau – 86 %
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women moterų darbuotojų dirba ne visą darbo dieną.
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women of female workers working part-time.
Be to, kad atsiranda neigiamų finansinių pasekmių pajamų ir pensijų požiūriu, ne visą darbo dieną dirbantys darbuotojai negauna tiek pagalbos ir socialinės paramos, kiek visą darbo dieną dirbantys, jie mažiau įtraukiami į komandinį darbą.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
Taip pat jiems sunkiau gauti vadovų postus.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Reikėtų pažymėti, kad 36 % labai išsilavinusių vyrų (baigę universitetines arba pouniversitetines studijas) dirba vadovais, lyginant su tik 15 % labai išsilavinusių moterų.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Mokslinis tyrimas, pagrįstas 4-ąja darbo sąlygų Europoje apklausa, rodo, kad vidutiniškai moterų darbuotojų užimtumo rodikliai yra mažesni.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
Be elementų, kurie padeda susidaryti atlyginimų skirtumui, tyrimo rezultatai rodo, kad, nors užimtumo srityje moterų rodikliai, susiję su formaliojo mokymo elementu, aukštesni, moterų rodikliai, susiję su kitais dviem veiksniais, būtent išmokimu ir užduočių rotacija, žymiai žemesni.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Nieko stebėtina, kad darbai, kurie įvertinti kaip labai nesaugūs, taip pat įvertinti kaip teikiantys labai menkas įsidarbinimo ateityje galimybes, o tai turi neigiamų pasekmių ypač moterims ir jauniems darbuotojams.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Įdarbinimo pagal darbo sutartį forma
The contractual employment form
Į darbo be jokių garantijų formas įeina nerašytinės įdarbinimo sutartys, sutartys mažiau kaip 10-čiai darbo valandų per savaitę ir terminuotos sutartys labai trumpam šešių mėnesių ar trumpesniam laikotarpiui.
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Ankstesni Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo moksliniai tyrimai rodo, kad laikinos ir priverstinio dalinio užimtumo sutartys pernelyg dažnai būdingos tokiam darbo organizavimo tipui, kuris vadinamas „ribotu darbu“.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Tokiam darbui būdingas autonomijos nebuvimas, galimybės aptarti darbo sąlygas ar darbo organizavimą apskritai nebuvimas ir kvalifikacijos poreikio darbe stoka.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Ši darbo organizavimo forma paprastai būdinga neklasifikuojamo ir nekvalifikuoto rankų darbo vietoms, kurias daugiausiai užima moterys jauniausioje (mažiau kaip 25 metai) ir vyriausioje (daugiau kaip 55 metai) amžiaus grupėse.
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
Žvelgiant iš lyčių perspektyvos, panašus vyrų (22 %) ir moterų (21 %), kurių amžius nuo 15 iki 29 metų, skaičius turėjo itin netipines darbo sutartis ar netipinius darbo susitarimus.
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Visgi su itin netipinėmis darbo formomis susijęs lyčių skirtumas ryškesnis vyresnio amžiaus grupėse, moterų nenaudai.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Pajamos: diskriminacija mokant atlyginimą
Income: Wage discrimination
Europoje su lytimi susijęs atlyginimo skirtumas sudaro maždaug 18 % (Eurostato 2008 m. duomenys); tai reiškia, kad moterų darbo valandinis užmokestis yra vidutiniškai maždaug penktadaliu mažesnis nei vyrų.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Tačiau nustatant šį skaičių neatsižvelgiama į išdirbtų valandų skaičių, skirtingas sutarčių formas ir pan.
This figure, however, does not take into account differences in the number of hours worked, different types of contracts, etc.
Su lytimi susijusį atlyginimo skirtumą didžiąja dalimi galima paaiškinti tuo, kad moterys linkusios dažniau užimti darbo ne visą darbo dieną vietas (žr. pirmiau), daryti dažnesnes ir ilgesnes pertraukas karjeroje dėl šeimos pareigų, o tai sumažina bendrą jų darbo patirties trukmę, dirba mažiau apmokamoje pramonėje ir menkai apmokamuose sektoriuose, kuriuose mažiau kolektyvinio atstovavimo ir derybų galios.
The gender gap can in large measure be explained by the fact that women tend to engage more often in part-time work (see above), take more and longer career breaks due to family obligations, which reduces the overall length of their work experience, work in lower-paid industries and in low-paid sectors with less collective representation and bargaining power.
Be to, tyrimai parodė, kad lyčių vaidmenys vaikų priežiūroje paaiškina papildomus skirtumo elementus.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Namų ruošos darbuotojai
Domestic workers
Kad palengvintų priežiūros ir namų ruošos darbų naštą ir išspręstų darbo, asmeninio gyvenimo ir šeimos pareigų derinimo problemą, dirbančios moterys dažnai nutaria perduoti namų ruošos darbus namų ruošos darbuotojams, kurių dauguma taip pat moterys.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Pagrindiniai namų ruošos darbuotojų darbo požymiai, be to, kad šiam darbui nebūdingos garantijos, lemia, kad jis menkai vertinamas.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
Todėl namų ruošos darbuotojai dažnai gali patirti nevienodą, nesąžiningą ar išnaudojantį požiūrį.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Moterys migrantės
Migrant women
Moterys iš menkiau išsivysčiusių šalių dažnai palieka vaikus ir šeimą, kad kitoje šalyje atliktų nekvalifikuotus darbus nukrypstančiomis nuo normų aplinkybėmis ar netgi nelegaliai įsidarbindamos.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
Daugeliu atveju jos nežino savo teisių ir labai menkai moka vietos kalbas, dėl to jų padėtis tampa dar pažeidžiamesnė.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Šios moterys dažnai nukenčia nuo išnaudojimo, blogo elgesio, smurto, seksualinės prievartos arba išvis negauna atlygio už darbą.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Nelegaliai dirbančios dažnai nedrįsta kreiptis į valdžios institucijas ir pranešti apie tokius atvejus, nes jos tiesiogiai išsiunčiamos atgal į kilmės šalį.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Mokslinių tyrimų stoka
Lack in research
Šiuo metu naujų mokslinių tyrimų darbo be garantijų, o ypač moterų ir darbo be garantijų, tema labai trūksta.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
Tai reiškia, kad vienas iš svarbiausių uždavinių ateityje yra investuoti į mokslinius darbo be garantijų ir lyties aspekto tyrimus ir juos organizuoti.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
UŽIMTUMO IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ
Opinion of the Committee on Employment and Social Affairs
Pranešėja: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel