natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. pažymi, kad pirmųjų gyvenimo metų ankstyvajam ugdymui yra labai svarbus šeimos vaidmuo ir vaikų, motinos bei tėvo santykiai ir glaudūs ryšiai, nulemsiantys, ar vaikas pritaps mokykloje;
Notes that, with regard to early childhood care, the role of the family and of close relationships between children and parents during the early years of life are of vital importance for ensuring proper integration at school;
13. pabrėžia EBPO teiginį, kad dėl ankstyvo suskirstymo pagal skirtingas švietimo programas, sustiprėja ekonominė ir socialinė švietimo galimybių nelygybė, o vidutiniai tų švietimo sistemų rezultatai nepagerėja;
Highlights the OECD’s finding that early selection of students for different educational pathways increases socio-economic inequality in terms of educational opportunities without effecting any improvement in average performance in the educational systems in question;
Individualizuoto požiūrio poreikis
The need for a personalised approach
17. teigia, kad mokyklinis ugdymas yra vienas iš geriausių būdų siekiant suteikti visiems vienodas galimybes, tai taip pat galimybė įgyti žinių ir įgūdžių, kurie gali padėti asmenims integruotis į darbo rinką, taigi taip būtų galima nutraukti ištisoms kartoms būdingą ciklą; ragina geriau koordinuoti šiuo metu teikiamą švietimo pagalbą, didinti jos prieinamumą, plėtoti socialinių paslaugų ir paramos šeimai teikimą;
States that school education is one of the best ways of giving everyone an equal chance of success and the opportunity to acquire the knowledge and skills which enable them to become integrated into the world of work, thus breaking the inter-generational cycle; calls for the educational support on offer to be better coordinated and made more accessible and for the provision of social services and family support to be extended;
19. ragina dėti daugiau pastangų, kad šis individualizuotas požiūris būtų konkrečiai taikomas mokiniams, turintiems tokių mokymosi sunkumų kaip disleksija, dispraksija, diskalkulija, dėmesio deficitas ir hiperaktyvumas;
Calls for greater efforts to be made to ensure that this personalised approach specifically benefits those pupils suffering from learning difficulties caused by dyslexia, dyspraxia, dyscalculia, attention deficit or hyperactivity, for example;
22. skatina anksti reaguoti į kylančius mokymosi sunkumus ir siūlo sukurti veiksmingus išankstinio įspėjimo mechanizmus ir numatyti tolesnius veiksmus, siekiant išvengti didesnių problemų; pažymi, kad siekiant šio tikslo labai svarbus daugiašalis mokyklų ir tėvų bei bendruomenių vadovų ryšys ir glaudesnis jų bendradarbiavimas, taip pat vietos paramos tinklai įtraukiant, jei reikia, mokyklų tarpininkus;
Encourages an early response to emerging learning difficulties, and suggests that efficient early-warning mechanisms and follow-up procedures be put in place to prevent problems from worsening; points out that, in order to achieve this, multilateral communication and closer cooperation between schools and parents and community leaders are crucial, as are local support networks with the involvement, if necessary, of school mediators;
32. siūlo pradėti taikyti kitas perskirstymo priemones, pvz., teikti nemokamą maitinimą mokykloje, vadovėlius ir būtiniausius sporto reikmenis, siekiant sumažinti socialinės nelygybės poveikį ir kartu kovoti su mokinių smerkimo pavojumi;
Suggests that other redistributive measures be introduced, such as the provision of free school meals, school books and essential sports equipment, to reduce the impact of social inequality while also combating the risks of stigmatisation these pupils face;
Bendra atsakomybė
Shared responsibility
40. pabrėžia, kad svarbu sustiprinti ypatingą ryšį, jungiantį tėvus ir vaiką, nes jis būtinas vaiko vystymuisi, jo stabilumui ateityje ir geram mokymuisi; pabrėžia, kad skiriant dėmesio vaikui pirmaisiais jo gyvenimo metais sukuriama pridėtinė vertė visuomenei ir galima sumažinti išlaidas, susijusias su nepilnamečių nusikalstamumu, depresija ir kitomis problemomis, kurių kyla, kai prarandamas stabilumas ir dėl to nebaigiama mokykla;
Stresses the need to strengthen the special relationship between parents and children, since it is vital to children's development and future stability and their smooth progress through school; stresses that looking after young children represents an added value for society and makes it possible to cut costs related to juvenile delinquency, crime, depression and other problems caused by the loss of stability which leads children to drop out of school;
42. pabrėžia, kad svarbu išnagrinėti įgyvendinamų nacionalinių strategijų veiksmingumą, kad būtų informacijos, kuri gali būti panaudota valstybėms narėms keičiantis gerąja patirtimi;
Stresses the need for a detailed examination of the effectiveness of current national strategies as a possible source of information for an exchange of experiences and best practices between Member States;
49. primena valstybėms narėms jų pareigą pateikti nacionalinius veiksmų planus ir ragina Europos Komisiją per metus Europos Parlamentui pateikti šių veiksmų planų apžvalgą ir įvertinimą;
Reminds Member States of their obligation to submit national action plans, and calls on the Commission to present a survey, assessment and evaluation of these action plans to Parliament within one year;
52. atkreipia dėmesį į poreikį taikyti interaktyvią pedagoginę terapiją siekiant šalinti vaikų mokymosi sunkumų priežastis ir apraiškas naudojantis auklėjimo ir mokymo priemonėmis, kurių tikslas būtų kovoti su mokyklinėmis nesėkmėmis ir jų padariniais;
Points to the need to use educational interaction therapy in order to address the causes and symptoms of children’s learning difficulties, with the help of educational and teaching resources, the aim being to eliminate educational failure and its consequences;
Įvairūs mokymosi metodai
Diverse learning approaches
61. pabrėžia tėvams skirtų iniciatyvų ir programų, kurios suteikia galimybę jiems mokytis visą gyvenimą siekiant pagerinti savo išsilavinimą, taigi ir stiprinti mokymą bei mokymąsi namuose su savo vaikais, pridėtinę vertę;
Emphasises the added value of initiatives and programmes intended for parents that enable them to take a lifelong-learning approach to improving their education and so strengthen teaching and learning at home with their children;
65. pažymi, kad svarbu vystyti ir palaikyti veiklą už švietimo sistemos ribų, mano, kad galimybė visiems dalyvauti užklasinėje veikloje, pavyzdžiui, sporto, kultūros ar tiesiog laisvalaikio veikloje, gali padėti sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir yra ypač svarbi vaikų vystymuisi;
Stresses the importance of developing and supporting activities outside the education system; considers that access for all to extra‑curricular activities, be these sports, cultural or simply leisure activities, can reduce rates of truancy and ESL and are very important for the children's development;
69. ragina valstybes nares rasti būdų, kaip mokyklos nebaigusius asmenis vėl integruoti į mokyklinę sistemą įgyvendinant tinkamas programas, pvz., steigiant vadinamąsias antrojo šanso mokyklas, kuriose siūloma pritaikyta mokymosi aplinka, kad jaunimas vėl imtų pasitikėti savimi ir savo gebėjimu mokytis;
Calls on Member States to find ways of reintegrating early school leavers into the school system by implementing suitable programmes, such as ‘second-chance’ schools, which provide a suitable learning environment that enables young people to rediscover confidence in themselves and in their capacity to learn;
pažymi, kad siekiant užtikrinti, jog šios pakartotinės integracijos priemonės pasiektų tuos, kuriems to labiausiai reikia, turėtų būti imamasi atitinkamų mokinių nustatymo ir stebėsenos, informuotumo didinimo ir rezultatų vertinimo priemonių;
Notes that in order to ensure that these reintegration measures reach out to those most in need appropriate arrangements should be made to identify and monitor the pupils concerned, raise awareness and measure outcomes;
Švietimo sistema ir užimtumas
Education system and e mployment
82. ragina darbdavius, kai tai įmanoma, pasitelkti vidinę mokslą ir darbą suderinti leidžiančią politiką ir skatinti jaunus darbuotojus, kurie neturi vidurinio išsilavinimo, baigti mokyklą; šiuo tikslu primena, kad reikia skatinti mokinius dalyvauti programoje „Leonardo da Vinci“;
Calls on employers, where possible, to encourage young workers who have not gained higher secondary education qualifications to become qualified, by introducing in-house policies enabling staff to combine study with work; notes, in that connection, the need to promote the participation of learners in the Leonardo da Vinci programme;
NEET), ir kovoti su šiuo reiškiniu;
Urges Member States, assisted by the Commission, to act effectively to record the phenomenon of NEET (Not in Education, Employment or Training) and tackle it;
93. rekomenduoja anksti pradėti mokyti naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis (NIRT), taip pat kalbų technologijomis, kadangi tai ypač veiksmingos ryšių priemonės, kuriomis jaunimas greitai išmoksta naudotis;
Recommends that training in NITC (new information and communication technologies), as well as in language technologies, should begin at an early age, given that these are particularly useful means of communication which young people have the ability to master quickly;
ES politika
EU policies
96. įspėja dėl neigiamų galimo valstybės investicijų į švietimą mažinimo dėl ekonomikos krizės, taip pat dėl biudžeto mažinimo politikos, kuri įgyvendinama valstybėse narėse, padarinių, nes taip tik dar labiau padidės mokyklos nebaigusių asmenų skaičius ES;
Warns that the possible public spending cuts in the education sector on account of the economic crisis and the budgetary austerity policies being implemented in Member States will have adverse effects, in that they will further increase the numbers of early school leavers in the EU;
104. ragina skirti daugiau lėšų ES mokymosi visą gyvenimą programai, kuria didinamas mokinių ir mokytojų judumas, gerinamos galimybės keistis geriausia patirtimi ir padedama tobulinti mokymo ir mokymosi metodus; siūlo efektyviau panaudoti ES struktūrinių fondų finansavimą mokyklos nelankymo prevencijos priemonių įgyvendinimui;
Calls for more funds and improved accessibility for the EU’s Lifelong Learning Programme, which increases pupils’ and teachers’ mobility, enhances the exchange of best practices and contributes to improving teaching and learning methods; calls for more effective use to be made of the finance provided by the EU’s Structural Funds to implement measures for preventing non-attendance at school;
Tai, kad mokyklos nebaigia nemažai jaunuolių, yra sudėtinga problema ir didžiulis iššūkis, su kuriuo susiduriama Europoje.
Early school leaving (ESL) is a complex phenomenon and a huge challenge facing Europe.
Todėl ES pradėjo diegti daug priemonių ir metodų siekiant labiau padėti valstybėms narėms plėtoti veiksmingą nacionalinę šios srities politiką, kad būtų galima spręsti šią problemą.
Consequently the EU has begun putting in place numerous measures and tools to better support Member States in developing efficient and effective national policies to tackle it.
Šios priemonės apima Komisijos komunikatą dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo, naują pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl politikos priemonių, kuriomis siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, ir Komisijos pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“.
They include the Commission Communication on Tackling Early School Leaving, a new proposal for a Council Recommendation on policies to reduce early school leaving, and the Commission’s flagship initiative ‘Youth on the Move’.
Strategijoje „Europa 2020“, be kita ko, nurodyti valstybėms narėms skirti šeši pagrindiniai tikslai, iš kurių vienas yra sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų dalį iki 10 proc. iki 2020 m.
The Europe 2020 Strategy, in addition, outlines six headline targets for Member States, one of which is to reduce ESL to 10 % by 2020.
Dėl šio 10 proc. tikslo valstybės narės susitarė 2003 m., bet tik septynioms iš jų pavyko jį pasiekti.
This 10 % target was previously agreed by Member States in 2003, however only seven of them managed to reach the benchmark.
2009 m. vidutinis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius nuo 18 iki 24 metų jaunuolių grupėje Europoje siekė 14,4 proc.
In 2009 the rate of ESL for all 18 to 24-year-olds in Europe stood at 14.4 %.
Dauguma ES šalių padarė šiokią tokią pažangą mažinant jaunų žmonių, nebaigusių mokyklos ar turinčių žemą kvalifikaciją, skaičių, ir pastebima nemažai teigiamų pokyčių jų požiūryje į mokyklos nebaigimą; tačiau šiame pranešime tvirtinama, kad šioje srityje reikia dar daug pasiekti.
Most EU countries have made at least some progress in reducing the number of young people leaving school early or with low qualifications, and there has been a noticeable and positive change in how they approach early school leaving; yet this report argues that far more needs to be done
Kas yra „mokyklos nebaigę asmenys“?
Who are ‘ early school leavers ’ ?
Siekiant nustatyti asmenis, kurie jau patenka į „mokyklos nebaigusių asmenų“ kategoriją, ir asmenis, kurie gali palikti mokyklą, būtina apibrėžti mokyklos nebaigimo sąvoką.
In order to identify those who already fall into the category of ‘early school leavers’ and those who are potential school leavers, it is imperative to define early school leaving.
Tačiau nėra vienos bendros apibrėžties, kuri būtų lengvai taikoma visoms ES valstybėms narėms, organizacijoms ir asmenims.
However, there is no single overarching definition of the term that can be easily applied to all EU Member States, organisations and individuals.
Komisija savo komunikate dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo mokyklos nebaigusius asmenis apibrėžia kaip asmenis nuo 18 iki 24 metų, kurie nebaigė mokyklos ir įgijo tik pagrindinį ar žemesnį vidurinį išsilavinimą.
The Commission, in its Communication on Tackling Early School Leaving, refers to early school leavers as individuals between the age of 18 and 24 who have left education and training with only lower secondary education or less.
Dėl nuoseklumo ir aiškumo šiame pranešime taikoma Komisijos pateikta apibrėžtis.
For the purpose of consistency and clarity, the Commission’s definition of the term will be applied throughout this report.
Nėra tokios sąvokos kaip tipiškas mokyklos nebaigęs asmuo, kaip nėra ir standartinio rodiklio, kuriuo remiantis būtų galima prognozuoti, kurie asmenys turi tikimybę nebaigti mokyklos.
There is no such a thing as a typical early school leaver, nor is there a standard predictor for those people who are more likely to drop out early.
Mokyklos nebaigę asmenys – atskira grupė, ir ne visi iš šių asmenų nebaigia mokyklos dėl neigiamų priežasčių.
Early school leavers are a diverse group, and not all of them leave school early for negative reasons.
Nepaisant to, šiame pranešime pažymima, kad yra keletas asmenų grupių, kurios turi didesnę riziką nebaigti mokyklos negu kitos asmenų grupės.
Nevertheless, this report notes that there are some groups that are considered to be more at risk than others.
Blogi mokymosi rezultatai – viena iš galimų mokyklos nebaigimo priežasčių.
Low achievement is one predictor of ESL.
Ankstyvaisiais mokymosi metais mokinių rezultatų skirtumai mažiau pastebimi.
In the early years of schooling, differences in the educational achievements of pupils are less pronounced.
Tačiau šiems skirtumams ryškėjant vėlesniais jų mokymosi metais, mokiniai, kuriems sunkiai sekasi mokytis, kai kuriais atvejais tampa mažiau motyvuoti baigti mokyklą.
However, as these differences become more marked in the later stages of their education, those who are struggling become in some cases increasingly less motivated to stay in school.
Mokiniai, kurių mokymosi rezultatai geri, priešingai, linkę likti mokykloje, nepaisant išorinių veiksnių ar aplinkybių.
Pupils with a strong academic record, by contrast, tend to stay in school regardless of outside factors or circumstances.
Svarbu tai, kad blogų mokymosi rezultatų negalima vertinti atskirai, nes jie neatsiejamai susiję su kitais veiksniais, pvz., skurdu, prievarta ir šeimine padėtimi.
Importantly, underachievement cannot be viewed in isolation, as it is inextricably linked to other factors such as poverty, abuse and family background.
Tyrimai parodė, kad menkai kvalifikuotų ar turinčių žemos kvalifikacijos darbą tėvų vaikai labiau linkę nebaigti mokyklos.
Studies have shown for instance that the students of parents who are low-qualified, or who have a low-skilled job, are more likely to become early school leavers.
Jeigu šeima sukuria stabilią aplinką, kurioje vaikai gali augti, mokytis ir vystytis, mokiniai turi daug didesnę tikimybę toliau mokytis.
Where the family unit provides a stable environment in which children can grow, learn and develop, students have a far greater probability of continuing on in school.
Priešingai, jeigu šeimose jaunimas neskatinamas ir nesulaukia pagalbos, labiau tikėtina, kad tokie jaunuoliai nebaigs mokyklos.
Conversely, where families do not encourage young people and do not support their learning, ESL becomes more likely.
Yra ir kitų pastebimų bendrų priežasčių, kodėl nebaigiama mokyklos, pvz., regionų skirtumai vertinant pagal mokyklos nebaigusių asmenų lygį, taip pat kaimo ir miesto atskirtis.
There are other discernable commonalities amongst early school leavers, such as regional disparities in rates of ESL and rural-urban divides.
Mokyklos nebaigusių asmenų lygis kur kas aukštesnis tarp etninių mažumų ir imigrantų grupių, ypač romų.
ESL rates are also much higher among ethnic minority and immigrant populations, particularly the Roma.
Be to, įrodyta, kad mokyklos nebaigimui turi įtakos lyčių aspektas, nes mergaitės daug rečiau nebaigia mokyklos negu berniukai (atitinkamai 13 proc. ir 17 proc.).
What is more, ESL has been shown to be a gendered phenomenon, with girls far less likely to leave school early than boys (rates are 13 % and 17 % respectively).
Mokyklos nebaigimo padariniai
The consequences of early school leaving
Didelio mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus socialiniai ir ekonominiai padariniai akivaizdūs.
The social and economic implications of high rates of ESL are stark.
Mokyklos nebaigimas turi neigiamą įtaką ekonomikos augimui, kelia ekonominį ir socialinį nestabilumą.
ESL negatively impacts on economic growth, driving economic and social instability.
Intervencinės priemonės sutelkiant pastangas ir plėtojant jaunimo gebėjimus labai svarbios būsimai valstybių narių ekonominei ir socialinei plėtrai.
Interventions to harness the energy and develop the skills of young people are therefore crucial for the future economic and social development of Member States.
Manoma, kad visoje Europoje sumažinus mokyklos nebaigusių asmenų skaičių bent 1 proc. atsirastų galimybė išugdyti papildomai beveik pusę milijono kvalifikuotų jaunų žmonių kiekvienais metais.
It is thought that reducing the share of early school leavers across Europe by just 1 % would create nearly half a million additional qualified young people each year.
Įrodyta, kad viso gyvenimo pajamos tų asmenų, kurie nebaigia mokyklos ir neįgyja vidurinio išsilavinimo, yra gerokai mažesnės negu asmenų, kurie baigia mokyklą ir įgyja tokį išsilavinimą.
It has been shown that the lifetime earnings of those who leave school without an upper secondary education are considerably lower than those who leave school with one.
Profesinė kvalifikacija (arba jos stoka) – skurdo rodiklis.
Educational qualifications (or a lack of them), are a notable predictor of poverty.
Kadangi mokyklos nebaigę asmenys turi mažiau įgūdžių negu asmenys, kurie lieka mokytis, jie turi kur kas mažiau galimybių patekti į darbo rinką ir dažnai imasi mažai apmokamo, nepatikimo darbo, kur itin ribotos tobulėjimo galimybės.
Since early school leavers finish school with fewer skills than those who stay on, they have considerably fewer options when it comes to entering the labour market and often end up taking low-paid, precarious jobs, with little possibility for development.
Todėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimas suteikia galimybių įveikti kartų skurdo ciklą ir pagerinti bendrą ekonomikos augimą.
Therefore preventing ESL has the potential to break the cycle of intergenerational poverty, and to improve overall economic growth.
Be to, mokyklos nebaigimas turi tiesiogiai tarpusavyje susijusių socialinių padarinių, nes šis reiškinys susijęs su aukštesniu asocialaus elgesio, paauglių nėštumo ir piktnaudžiavimu narkotikais lygiu.
ESL also has more immediate interdependent societal consequences, as it is associated with higher rates of antisocial behaviour, teenage pregnancy and drug abuse.
Šiame pranešime pripažįstama, kad nėra paprasto visų problemų, susijusių su mokyklos nebaigimu, sprendimo.
This report recognises that there is no simple ‘cure all’ solution to the problem of early school leaving.
Tai sudėtingas klausimas, kuris turi būti sprendžiamas pasitelkiant intervencines priemones ir iniciatyvas.
It is a complex issue which must be tackled by a range of interventions and initiatives.
Nė viena priemonė nebus veiksminga, jeigu nebus papildyta kitomis priemonėmis.
No one single measure will be effective unless it is complemented by other measures.
Įvairūs dalyviai gali būti raginami arba skatinami spręsti mokyklos nebaigimo problemą, tačiau tikėtina, kad mokiniai, jų tėvai, mokyklų mokytojai ir kiti suinteresuoti asmenys tai vertins skirtingai.
A variety of agents may be called upon or compelled to address ESL, but it is likely that it will be viewed differently by the student, their school teachers, their parents, and others who take an interest.
Šiame pranešime pabrėžiama, kad bandant nustatyti priemones, kuriomis galima būtų įveikti mokyklos nebaigimo problemą, pirmenybė turi būti teikiama mokinių perspektyvoms ir interesams.
This report stresses that the perspective and best interest of the student should take priority when measures to combat ESL are determined.
Taikant intervencines priemones turi būti atsižvelgta į asmens poreikių sudėtingumą.
Interventions must be sensitive to the complexity of an individual’s needs.
Daugelis jaunuolių nusprendžia neįgyti pagrindinio išsilavinimo dėl asmeninių priežasčių, pvz., priekabiavimo mokykloje, o kiti jaunuoliai susiduria su tokiomis socialinėmis problemomis kaip narkomanija ar benamystė.
Many youngsters choose to leave mainstream education for personal reasons such as bullying at school, whilst others may be suffering from social problems such as drug addiction or homelessness.
Šiame pranešime rekomenduojama, kad kiekvienoje vidurinėje mokykloje būtų įsteigta konsultacinė tarnyba, į kurią galėtų kreiptis mokiniai, turintys asmeninių problemų, ir ieškoti sprendimų.
This report recommends that every secondary school sets up a counselling service, to enable students with personal problems to talk them through and to find solutions.
Mokyklos atlieka ne tik švietėjišką vaidmenį; jų pareiga yra ir teikti konsultacinę pagalbą.
Schools not only have an educative role; they also have a duty to provide pastoral care.
Šios pagalbinės funkcijos pripažinimas gali būti svarbus žingsnis sprendžiant mokyklos nebaigimo problemą.
Recognising this supportive function can be a key step towards addressing ESL.
Be asmeninių sunkumų, kuriuos mokiniai turi įveikti, darbo pasaulis mokiniams gali pasirodyti nelengva perspektyva.
In addition to coping with personal difficulties, the world of work can prove to be a daunting prospect for students.
Todėl šiame pranešime rekomenduojama, kad būtų įkurtas į moksleivius orientuotas paramos tinklas, kuris teiktų profesinio orientavimo ir konsultacines paslaugas, padėtų nustatyti tikslus, įgyti profesinį mokymą ir konsultacijas karjeros klausimais.
This report therefore recommends that student-centred support networks be set up to provide career guidance and advice, including goal setting, job training and career counselling.
Tai ne tik padės mokiniams suprasti, kas yra darbo pasaulis, bet ir paskatins nustatyti tikslus ir siekti juos įgyvendinti.
This will not only demystify the world of work for students, but will motivate them to set goals and to work towards achieving them.