natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. Broko pranešimas dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo pagal Lisabonos sutartį. .
Brok report on the development of relations between the European Parliament and the national parliaments under the Lisbon Treaty. .
Šiame pranešime analizuojama numatoma politinių Sąjungos institucijų santykių raida įsigaliojus naujajai Sutarčiai.
The report looks at how relations between the Union's political institutions are likely to change under the new Treaty.
Pirmojoje dalyje pateikta istorinė apžvalga, po kurios nagrinėjamos pagrindinės kiekvienai institucijai skirtos Sutarties nuostatos.
Following an overview of the historical background to the new Treaty, the first part of the report analyses the main Treaty provisions concerning each of the institutions.
Toliau tyrime aptariami institucijų santykiai, (pirmieji) skyrimai, institucijų bendradarbiavimo ir Sąjungos išorės veiklos programavimas.
It then looks at interinstitutional relations, (first) appointments, interinstitutional programming and the Union's external action.
A. Institucijų pusiausvyros raida
A. Changing Institutional Balance
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija yra trys politinės institucijos, įkurtos tuo metu, kai Romos sutartimi įsteigta Europos ekonominė bendrija.
The European Parliament, the Council and the Commission are the three political institutions that were established by the Treaty of Rome at the European Community's inception.
Parlamentui, kurį sudarė nacionalinių parlamentų nariai, buvo skirtas konsultacinis vaidmuo.
Parliament had a mainly consultative role and was made up of members of national parliaments.
Tarybos sprendimai buvo priimami tik vieningai.
As a rule, the Council acted unanimously.
Komisija siūlė Europos teisės aktus ir juos įgyvendino.
The Commission initiated and implemented European legislation.
Pirmieji tiesioginiai rinkimai į Europos Parlamentą įvyko 1979 m.
The first direct elections to the European Parliament were held in 1979.
1986 m. pasirašytame Suvestiniame Europos akte buvo numatyta, kad dauguma su teisės derinimu (būtinu bendrajai rinkai sukurti) susijusių direktyvų Taryboje gali būti priimtos kvalifikuota balsų dauguma.
The Single European Act (1986) enabled the Council to act by a qualified majority when adopting most of the directives laying down harmonisation measures required for the establishment of the single market.
Taip pat buvo sukurta nauja bendradarbiavimo su Europos Parlamentu procedūra šioms direktyvoms priimti.
It also introduced a procedure for cooperation with Parliament on such directives.
Mastrichto, Amsterdamo ir Nicos sutartyse buvo nuosekliai įtvirtintas sprendimų priėmimas Taryboje balsų dauguma ir tuo pačiu nustatyta bei vėliau išplėtota bendro sprendimo su Europos Parlamentu procedūra.
The Maastricht, Amsterdam and Nice Treaties systematically extended majority decision-making within the Council and, at the same time, established and then extended the procedure for codecision with the European Parliament.
Mastrichto sutartimi Komisijos kadencija, siekiant suvienodinti jos trukmę su Europos Parlamento kadencija, pratęsta nuo ketverių iki penkerių metų.
The Maastricht Treaty extended the Commission's term of office from four years to five, to bring it into line with the EP's five-year term.
Vėlesnėse sutartyse Europos Parlamento vaidmuo skiriant Komisijos pirmininką ir jos narius buvo nuolat stiprinamas.
Parliament's role in the appointment of the President and Members of the Commission has grown with each new Treaty.
Sutarčių nuostatos, ir ypač veiklos praktika, gerokai sutvirtino Komisijos pirmininko vaidmenį institucijų sąrangoje.
Similarly, the Treaties and, above all, practice, have strengthened the Commission President's position within the team of Commissioners.
Iki įsigaliojant Mastrichto sutarčiai Europos vienijimasis daugiausiai vyko socialinio gyvenimo ir ekonomikos srityse.
Up until the Maastricht Treaty, the European integration process focused mainly on social and economic issues.
Suvestinis Europos aktas, o ypač Mastrichto sutartis, kuriais, siekiant spręsti išorės politikos, teisingumo ir pilietybės klausimus, buvo įkurta Europos Sąjunga, pakylėjo Europos vienijimą į naują politinį lygmenį.
The Single European Act and, even more so, the Maastricht Treaty, which established the European Union incorporating the areas of foreign policy, justice and citizenship, gave the process a new political dimension.
Tačiau dviejų naujųjų ramsčių veikla vyko iš esmės vien šalių vyriausybių lygmeniu, o tai labai ribojo Europos Komisijos ir Parlamento vaidmenis.
However, the two new 'pillars' had an essentially intergovernmental dimension which greatly restricted the role played by the Commission and Parliament.
Pirmieji Europos šalių aukščiausio lygio susitikimai iš esmės buvo neoficialūs valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimai.
The first European summit meetings were informal meetings of Heads of State or Government.
Nuo 1975 m. šie susitikimai, pavadinti Europos Vadovų Taryba, vyko reguliariai ir palaipsniui tapo vis oficialesni.
From 1975 onwards, such meetings were held on a regular basis and became known as European Council meetings, gradually gaining a more formal footing.
Mastrichto sutartyje oficialiai patvirtintas jos atliekamas postūmio iniciatorės ir bendrosios politikos gairių kūrėjos vaidmuo.
The Maastricht Treaty formally established the European Council's role as a driving force and as the body responsible for laying down general policy guidelines.
Vis dėlto teisiškai Europos Vadovų Taryba dar nebuvo nei institucija, nei specialus Tarybos organas.
The European Council did not, however, become an institution in legal terms, nor was it given the status of a Council configuration.
Lisabonos sutartimi, į kurią įtraukti pagrindiniai Europos Konvento pasiūlymai, nustatoma nauja Sąjungos institucijų pusiausvyra.
In taking over the main proposals put forward by the European Convention, the Lisbon Treaty reshapes the institutional balance within the Union.
Naujojoje Europos Sąjungos sutartyje oficialiai panaikinta ramsčių sistema.
The new Treaty on European Union formally abolishes the pillar structure.
Europos Sąjungai suteiktas juridinio asmens statusas.
The European Union, as a body, is given legal personality.
Bendrijos institucijos tampa Sąjungos institucijomis.
The Community institutions become the Union institutions.
Sutartyje naujai apibrėžtas kiekvienos institucijos vaidmuo ir jos kompetencija.
The Treaty redefines the role and competences of each of the institutions.
Sutartyje nustatyta, kad Europos Vadovų Taryba tampa atskira nuo Tarybos Europos Sąjungos institucija.
It makes the European Council an institution of the Union, separate from the Council.
Visi sprendimai (su išlygomis) bus priimami bendro sprendimo procedūra, kuri bus laikoma normalia praktika ir kuri taikoma ir biudžetui, kad ir laikantis ypatingos procedūros.
It makes codecision the normal legislative procedure (subject to exceptions), including for the adoption of the budget (albeit under a special procedure).
Taip Lisabonos sutartis, stiprindama vadinamąją „Bendrijos“ tvarką, keičia ją „Sąjungos“ tvarka, pagal kurią:
In so doing, the Lisbon Treaty strengthens the 'Community method' and transforms it into the 'Union method', under which, in essence:
– Europos Vadovų Taryba nustato bendrąsias politines gaires ir prioritetus (postūmio iniciatorės vaidmuo);
– the European Council defines the general political directions and priorities (driving role);
– Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus ir imasi atitinkamos iniciatyvos šiuo tikslu (iniciatyvos teisė);
– the Commission promotes the general interest of the Union and takes appropriate initiatives to that end (right of initiative);
– Europos Parlamentas ir Taryba bendrai vykdo teisėkūros ir biudžeto funkcijas (parlamentinė dviejų rūmų sistema).
– the European Parliament and the Council jointly exercise legislative and budgetary functions (parliamentary bicameralism).
Tokia tvarka ypač taikoma biudžeto klausimu ir srityje, kuri anksčiau buvo vadinama teisingumu ir vidaus reikalais (TVR), vietoje kurios Sutartyje numatoma sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.
This method is extended to cover, in particular, budgetary matters and what was known as the justice and home affairs (JHA) sphere, which is to be replaced by an area of freedom, security and justice under the new Treaty.
Tik Bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veikla ir toliau vyks vyriausybių bendradarbiavimo lygmeniu.
The only area that remains essentially intergovernmental in nature is the common foreign and security policy (CFSP).
B. Pagrindinių (naujųjų) kiekvienos institucijos nuostatų analizė
B. Analysis of the main (new) provisions by institution
Europos Parlamentas (ESS 14 straipsnis)
European Parliament (Article 14 TEU)
Europos Parlamentas kartu su Taryba vykdo teisėkūros, biudžetines, taip pat politinės kontrolės ir konsultavimo funkcijas.
The European Parliament is to exercise legislative and budgetary functions jointly with the Council, as well as functions of political control and consultation.
Taigi Europos Sąjungos sutartyje patvirtinama, kad Sąjunga iš esmės veikia parlamentinės sistemos principu.
The Treaty on European Union thus confirms that the Union operates to a large extent in accordance with the principles underpinning a parliamentary system.
Su tam tikrais papildomais ypatumais ši procedūra taikoma ir tvirtinant biudžeto išlaidas.
This procedure, with a few adjustments, is also to be used for the expenditure side of the budget.
Taip Lisabonos sutartis patvirtina ir skatina „Bendrijos“ tvarką, ypač sustiprindama Europos Parlamento – Tarybos „dviejų rūmų sistemą.“
The Lisbon Treaty reaffirms and consolidates the 'Community method' and, in particular, strengthens the 'bicameral' system (European Parliament and Council).
Europos Parlamentas įgyja daugiau įgaliojimų ir dėl ramsčių sistemos panaikinimo.
Parliament's sphere of competence is also extended by the abolition of the pillar system.
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje taikoma įprastoji teisėkūros procedūra (nors kartais reikia laikytis specialios tvarkos).
The ordinary legislative procedure is to be used as a general rule in the area of freedom, security and justice, although a number of special arrangements will apply.
Lisabonos sutartyje taip pat aiškiai apibrėžta Sąjungos kompetencija energetikos srityje.
The Lisbon Treaty also specifies the Union's competences in the energy field.
Net ir BUSP, kuri iš esmės lieka vyriausybių tarpusavio bendradarbiavimo sritis, Europos Parlamentui tenka svarbus vaidmuo (žr. toliau).
Parliament will have an important role to play even in the CFSP, which remains largely intergovernmental in nature (see below).
Sustiprinti EP įgaliojimai priimant tarptautinius susitarimus, nes jo pritarimo reikės kiekvienam tarptautiniam susitarimui, susijusiam su vidaus srities klausimais, kuriems taikoma įprasta teisėkūros procedūra.
In that regard, Parliament will have greater powers in connection with the adoption of international agreements, because its approval will be necessary for all agreements dealing with matters which come under the ordinary legislative procedure at the internal level.
Patvirtinama ir patikslinama, kad Europos Parlamentas vienodomis su Taryba teisėmis kontroliuoja, kaip Komisija vykdo jai deleguotus įgaliojimus.
Parliament's full involvement, on an equal footing with the Council, in scrutinising the exercise of delegated powers by the Commission is confirmed and clarified.
Lisabonos sutartyje atskirtos deleguotojo teisės akto ir įgyvendinimo teisės akto sąvokos.
The Lisbon Treaty makes a distinction between delegated acts and implementing acts.
Pagal ESVS 290 straipsnį, Europos Parlamentas arba Taryba vienodai įgalioti atšaukti Komisijos priimtą (pagal jai deleguotus įgaliojimus) teisės aktą.
Article 290 TFEU empowers Parliament and the Council to revoke delegated acts adopted by the Commission on the basis of a legislative delegation.
Pagal ESVS 291 straipsnį, Taryba ir Europos Parlamentas, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, iš anksto nustato vykdomos kontrolės, kai Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisykles ir bendruosius principus.
Article 291 TFEU stipulates that Parliament and the Council, acting by means of regulations in accordance with the ordinary legislative procedure, shall lay down in advance the rules and general principles concerning mechanisms for control of the Commission's exercise of implementing powers.
Pagal šiuo metu galiojančios ESS 202 straipsnio nuostatas šį sprendimą gali priimti tik Taryba (vadinamasis „komitologijos“ sprendimas), susipažinusi su Europos Parlamento nuomone.
Under Article 202 of the current EC Treaty, the Council alone is empowered to take such decisions (known as 'commitology' decisions), after having obtained Parliament's opinion.
Parlamento bus prašoma pritarti ir tam tikriems Sąjungai gyvybiškai svarbiems Europos Vadovų Tarybos arba Tarybos sprendimams: susijusiems su specialiųjų išlygų, leidžiančių spręsti ne vieningai, bet kvalifikuota balsų dauguma, taikymu (arba vietoje specialiosios teisėkūros procedūros leidžiančių taikyti įprastąją teisėkūros procedūrą), sprendimams dėl lankstumo skatinimo mechanizmų ir kt.
Parliament's consent will also be required for a whole range of European Council or Council decisions of central political importance to the operation of the Union, including decisions on the use of specific clauses enabling decisions to be taken by a qualified majority instead of unanimously (or the ordinary legislative procedure to be used in place of special legislative procedures) and decisions on flexibility mechanisms.
Šiuo metu rengiama keletas pranešimų, kuriuose bus pateikta rekomendacijų šiais klausimais.
A number of reports setting out relevant recommendations are currently being drawn up.
Parlamentas renka Komisijos pirmininką.
Parliament is to elect the President of the Commission.
Tokie rinkimai keičia Komisijos pirmininko skyrimo pobūdį.
This changes the whole nature of the appointment process.
Europos Parlamento išrinktam Komisijos pirmininkui bus užtikrintas didesnis demokratinis teisėtumas ir įtakingesnė pozicija Sąjungos institucijų sąrangoje.
The Commission President's election by Parliament will give the former substantial democratic legitimacy and strengthen his or her position within the Union's institutional setup.
Sutartyje patikslinta, kad Europos Vadovų Taryba, „Atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimus ir atitinkamai pasikonsultavusi“ (ESS 17 straipsnio 7 dalis), siūlo kandidatą į Komisijos pirmininkus.
The Treaty stipulates that the European Council is to propose a candidate for President of the Commission, 'taking into account the elections to the European Parliament and after having held the appropriate consultations' (Article 17(7) TEU).
Ši nuostata patvirtina ir įteisina procedūrą, pagal kurią de facto 2004 m. buvo išrinktas Komisijos pirmininkas.
This provision endorses and places on a formal footing the ad hoc procedure used to appoint the President of the Commission in 2004.
11 deklaracijoje (dėl ESS 17 straipsnio 6 ir 7 dalių) patikslinta, kad „Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba bendrai atsako už sklandų Europos Komisijos pirmininko rinkimų procesą.
Declaration 11 (on Article 17(6) and (7) TEU) states that 'the European Parliament and the European Council are jointly responsible for the smooth running of the process leading to the election of the President of the European Commission.
Prieš Europos Vadovų Tarybai priimant sprendimą, Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos atstovai tinkamiausiu būdu rengia reikalingas konsultacijas.
Prior to the decision of the European Council, representatives of the European Parliament and of the European Council will thus conduct the necessary consultations in the framework deemed the most appropriate.
Vadovaujantis 17 straipsnio 7 dalies pirmąja pastraipa, šių konsultacijų metu didelis dėmesys skiriamas kandidatų į Komisijos pirmininko postą biografijos faktams, atitinkamai atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimus.
These consultations will focus on the backgrounds of the candidates for President of the Commission, taking account of the elections to the European Parliament, in accordance with the first subparagraph of Article 17(7).
Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos tarpusavio susitarimu atitinkamai gali būti nustatoma tokių konsultacijų rengimo tvarka.“
The arrangements for such consultations may be determined, in due course, by common accord between the European Parliament and the European Council'.
Būtina skubiai nustatyti šią tvarką.
Specific arrangements therefore need to be laid down as a matter of urgency.
Pirmininką, Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai ir kitus Komisijos narius kolektyviai balsuodamas tvirtina Europos Parlamentas.
The President, the High Representative and the other Members of the Commission are to be subject as a body to a vote of consent by Parliament.
Parlamentas, siekdamas suderinti kandidatų į Komisijos narius apklausos tvarką, parengė pranešimą, kuriame tiksliai nurodė jos procedūrą
Parliament set out standard procedures for hearings of Commissioners-designate in an earlier report
Pasiūlymams dėl tvirtesnio bendradarbiavimo priimti reikalingas Parlamento pritarimas (SESV 329 straipsnis).
Enhanced cooperation proposals are to be subject to the consent of Parliament (Article 329 TFEU).
Lisabonos sutartyje Parlamentui suteikiama iniciatyvos teisė siūlyti peržiūrėti Sutartis.
The Lisbon Treaty gives Parliament a right of initiative in connection with revision of the Treaties.
Parlamentas vienodomis su Komisija ar bet kurios valstybės narės vyriausybe teisėmis gali teikti Tarybai projektus dėl Sutarčių keitimo (ESS 48 straipsnis).
Parliament, the Commission or any Member State may submit to the Council proposals for the amendment of the Treaties (Article 48(2) TEU).
Jei priimamas sprendimas nagrinėti pasiūlytus pakeitimus, Europos Vadovų Tarybos pirmininkas sušaukia konventą, kuriame dalyvauja ir Europos Parlamento atstovai.
If it adopts a decision in favour of examining the proposed amendments, the European Council must convene a Convention, which will include EP representatives.
Europos Vadovų Taryba gali nuspręsti nešaukti konvento, tačiau šį sprendimą ji gali priimti tik gavusi išankstinį Parlamento pritarimą.
The European Council may decide not to convene a Convention, but must obtain Parliament's consent before doing so.
Bet Sutartyje visiškai neaptartas Europos Parlamento vaidmuo tarpvyriausybinių konferencijų (TVK) veikloje.
The Treaty does not, however, contain any provisions on Parliament's role in the conduct of the IGC.
Institucijos galėtų patikslinti jo dalyvavimo šioje veikloje principus, pagal kuriuos jis turėtų vykti ne žemesniu nei EP dalyvavimo paskutinėje TVK lygmeniu.
It might be useful for the institutions to lay down principles governing Parliament's involvement, naturally making sure that it is at least as closely involved as it was in the last IGC.
· Parlamentas galėtų pasiūlyti institucijoms parengti tarpusavio susitarimą, kuriame jos nurodytų TVK rengimo ir eigos tvarką, patikslindamos EP tenkantį vaidmenį.
Parliament might suggest that an interinstitutional agreement be concluded on the organisation and conduct of IGCs, specifying, among other things, Parliament's role.
Europos Vadovų Taryba (ESS 15 straipsnis)
European Council (Article 15 TEU)
Lisabonos sutartimi Europos Vadovų Tarybai suteikiamas institucijos statusas
Under the Lisbon Treaty, the European Council is to become an institution
Ji neturėjo šio statuso pagal šiuo metu galiojančią Sutartį.
The European Council is not an institution under the current Treaty.
Suteikusi Europos Vadovų Tarybai institucijos statusą ir patikslinusi, kad ji nevykdo teisėkūros funkcijų, Lisabonos sutartis patvirtino ir sustiprino Europos Vadovų Tarybos sui generis poziciją institucijų sąrangoje.
By making it an institution and stipulating that it has no legislative functions, the Lisbon Treaty confirms and consolidates the European Council's special position within the institutional setup.
Naujajai institucijai reikalingas nuosavas biudžetas, kurį turi visos kitos Sąjungos institucijos.
The new institution will need to have its own budget, like the other EU institutions.
Laukiama, kad svarstant 2010 m. biudžetą bus pateikta atitinkamų pasiūlymų.
Proposals for this will probably be put forward in the 2010 budget.
Sutartyje numatyta, kad EVT sekretoriato funkcijas atliks Tarybos generalinis sekretoriatas (SESV 235 straipsnio 4 dalis).
The Treaty stipulates that the Council Secretariat will act as secretariat for the European Council (Article 235(4) TFEU).
Taigi, nereikės priimti naujų administracijos darbuotojų.
There will therefore not be a new administration.
Tačiau Europos Vadovų Tarybos biudžete tikslinga numatyti punktą dėl EVT pirmininką aptarnaujančio kabineto, kuris gali būti kuriamas Europos Parlamento pirmininko kabineto pavyzdžiu su atitinkamais pakeitimais.
It would, however, appear appropriate to make provision within the European Council's budget for a private office for the President of the European Council which could, with suitable adjustments, be modelled on the President of Parliament's Private Office.
Europos Vadovų Tarybą sudaro valstybių narių arba jų vyriausybių vadovai, jos pirmininkas ir Komisijos pirmininkas.
The European Council will consist of the Heads of State or Government of the Member States, together with its President and the President of the Commission.
Jos darbe dalyvauja ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai.
The High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy will take part in its work.
Lisabonos sutartimi keičiama Europos Vadovų Tarybos sudėtis.
The Lisbon Treaty changes the composition of the European Council.
Taigi atsisakoma automatiško ministrų dalyvavimo (Europos Vadovų Taryba gali spręsti kiekvienu atveju atskirai).
There is therefore no longer a hard and fast rule (the European Council would be perfectly entitled to take such decisions on a case-by-case basis).
Siekiant užtikrinti sklandžią Europos Vadovų Tarybos susitikimų eigą padidėjus valstybių narių skaičiui, tikslinga nustatyti, kad už posėdžių stalo rinksis tik EVT nariai, o kviesti dalyviai posėdžiaus atokiau.
Given the increase in the number of Member States, it would be advisable, with a view to ensuring the smooth operation of the European Council, for the members alone to be seated at the conference table, with guests seated away from the table.
Pagrindinė misija
General remit
Europos Vadovų Taryba deramai skatina Sąjungos vystymąsi ir nustato bendrąsias politikos gaires ir prioritetus.
The European Council's remit is to provide the Union with the necessary impetus for its development and define the general political directions and priorities thereof.
Sutartyje patikslinta, kad EVT nevykdo teisėkūros funkcijų
The Treaty stipulates that the European Council has no legislative functions
Europos Vadovų Tarybos dalyvavimas tam tikrose teisėkūros procedūrose (žr. toliau) negali būti laikomas teisėkūros funkcijų atlikimu, nes ji dalyvauja tik priimant sprendimą dėl procedūros eigos tais atvejais, kai susiduriama su ypatingomis kliūtimis, bet nesprendžia klausimų, susijusių su esminiu svarstomo teisės akto turiniu. .
The European Council's intervention in specific legislative procedures (see below) cannot be deemed to entail the exercise of legislative functions, given that all that is involved is taking a decision on the conduct of the procedure where specific problems are hampering its progress, rather than interfering in laying down the substance of a given piece of legislation. .
Pagrindinės Europos Vadovų Tarybos misijos apibrėžtis lieka tokia pati kaip ir šiuo metu galiojančioje Sutartyje.
The description of the European Council's general remit is identical to that to be found in the current Treaty.