natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– parengti iniciatyvas, skirtas užtikrinti, kad iš laivų išmetamų sieros teršalų mažinimo priemonės neskatintų vėl grįžti prie kitų rūšių transporto;
– initiatives to ensure that the reduction of sulphur emissions from ships does not result in a backward modal shift;
– parengti Europos laivybos trumpo ir vidutinio nuotolio atstumais politiką, siekiant panaudoti nepanaudotus turimus vidaus vandenų kelių pajėgumus ir įgyvendinti ES tikslus dėl šio transporto sektoriaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo;
– the introduction of a European policy for short and medium sea shipping, in order to use the spare capacity available on inland waterways and to achieve the EU objectives for reducing greenhouse gas emissions in the transport sector;
– toliau remti programą NAIADES laikantis jau esamų aplinkos ir gamtos išsaugojimo teisės aktų reikalavimų, numatant tolesnę programą siekiant nuo 2013 m. užtikrinti dabartinės programos NAIADES tęstinumą,
– continuing support for the NAIADES programme, in accordance with existing environmental and nature conservation legislation, with a follow-up programme to ensure the continuation of the current NAIADES programme as from 2014,
– pateikti iki 2020 m. pasiūlymą 20 proc., palyginti su 2010 m., padidinti skaičių įvairiarūšio transporto jungčių (platformų), skirtų vidaus vandenų transportui, vidaus uostams ir geležinkelio transportui, ir atitinkamą finansinę paramą, taip pat po 2013 m. tęsti Marko Polo programą siekiant efektyviai išnaudoti laivybos potencialą,
– a proposal on a 20% increase in the number of multi-modal connections (platforms) for inland waterways, inland ports and rail transport by 2020, as compared with 2010 figures, and corresponding financial support, as well as the extension beyond 2013 of the Marco Polo programme, in order to make efficient use of the potential of shipping,
– atsižvelgiant į tarptautinį jūrų transporto pobūdį, iki 2012 m. suderinti laivų transporto srities specialistų mokymą pagal tarptautinius standartus ir skubiai priimti Komisijos pasiūlymą, pagal kurį būtų iš dalies pakeista Direktyva 2008/106EB dėl minimalaus jūrininkų parengimo siekiant į ES teisę įtraukti Konvencijos dėl jūrininkų rengimo ir atestavimo 2010 m. pakeitimus, iki 2013 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl abipusio pagrindinių uosto darbuotojų mokymo sąlygų pripažinimo, taip pat parengti strategiją dėl jaunuolių skatinimo rinktis jūrininkystės profesijas;
– in view of the international nature of maritime transport, the harmonisation of training in the shipping sector in accordance with an international standard by 2012, and, in particular, the rapid adoption of the Commission's proposal amending Directive 2008/106/EC on the minimum level of training of seafarers in order to incorporate into EU law the 2010 amendments to the Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers, the submission of a proposal on the mutual recognition of framework conditions on training for port workers before the end of 2013, and the drafting of a strategy for recruiting junior staff to maritime professions;
– Komisiją ir valstybes nares skatinti Bendro Europos dangaus II sistemos įgyvendinimą, kuriam labai svarbus SESAR įdiegimas, ir ragina Komisiją iki 2013 m. pateikti pasiūlymą dėl bendros Europos oro erdvės sukūrimo toliau mažinant funkcinių oro erdvės blokų skaičių;
– the Commission and the Member States to promote the implementation of the Single European Sky II, for which the deployment of SESAR will play an important role, and calls on the Commission to put forward by 2013 a proposal on the completion of a single European airspace through a reduction in the number of functional airspace blocks,
– Komisiją stiprinti Bendro Europos dangaus reglamentų ir SESAR bei Galileo projektų, taip pat „Švaraus dangaus“ iniciatyvų koordinavimą, siekiant efektyviau įgyvendinti energijos taupymo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos mažinimo priemones;
– the Commission to strengthen coordination between the Single Sky Regulations and the SESAR and Galileo projects and the Clean Sky initiatives, in order to implement energy-saving and GHG emissions-reduction measures more effectively,
– aktyviai plėtoti „ateities kontrolės punkto“, skirto keleiviams ir kroviniams patikrinti saugos kontrolės metu, koncepciją;
– active work on the development of a ‘Checkpoint of the Future’ for security checks of passengers and freight;
– labiau skatinti techninį suderinimą ir įvairių valstybių veiklos suderinamumą, ypač skatinti iki 2015 m. suderinti taisykles dėl leidimų transporto priemonėms išdavimo siekiant, kad leidimų transporto priemonėms išdavimas truktų ne ilgiau kaip du mėnesius finansiniu požiūriu skaidriomis sąlygomis, ir atitinkamai pakeisti Europos geležinkelio agentūros kompetencijos sritį bei jos 2012 m. finansavimą;
– greater promotion of technical harmonisation and interoperability between the Member States, and in particular harmonisation of the rules on the authorisation of vehicles by 2015, so that authorisation takes no longer than two months under financially transparent conditions, and relevant changes to the competences of the European Railway Agency and its funding in 2012,
– tinkamai apgalvojus, laikotarpiu iki 2020 m. suteikti naują impulsą geležinkelio infrastruktūros, triukšmo mažinimo srityse ir ERTMS veiksmų planui;
– lending fresh impetus, in a properly thought out way, to railway infrastructure, noise reduction and the ERTMS action plan over the period to 2020,
– Komisiją ne vėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje būtų numatytos infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų ryšio nuostatos, ir pasiūlymą dėl keleivių vežimo vidaus geležinkeliais rinkos atvėrimo nedarant neigiamo poveikio geležinkelių transporto paslaugų kokybei ir užtikrinant, kad būtų laikomasi viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų;
– t he Commission to submit, no later than on 31 December 2012 , a proposal for a d irective containing provisions on the relation ship between infrastructure management and transport operations a nd a proposal for opening -up the domestic rail passenger market which does not detract from the quality of rail transport services and safeguards public service obligations,
– užtikrinti nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumą ir jas stiprinti siekiant formuoti efektyvesnę geležinkelių transporto sistemą, užtikrinti jų glaudesnį bendradarbiavimą Europos tinkle ir užtikrinti, kad Komisija iki 2014 m. pateiktų pasiūlymą siekiant toliau remti šį tikslą ir įsteigti Europos reguliavimo instituciją;
– the independence and a strengthening of the powers of national regulatory authorities, in the interests of more efficient railways, closer cooperation between them in a European network and the submission, by 2014, of a Commission proposal to further support this goal and establish a European regulatory authority;
– daugiau dėmesio skirti mokymui ir tęstiniam mokymui, pagrįstiems aukštais standartais, ir spartinti tarpvalstybinį diplomų ir kvalifikacijos pripažinimą;
– greater consideration to be given to education and further training based on high standards and to the promotion of cross-border recognition of diplomas and qualifications;
36. atsižvelgdamas į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug galių transporto politikos srityje, mano, kad joms reikėtų suteikti galimybę dalyvauti taikant daugiapakopio valdymo metodą;
Taking into account the fact that the local and regional bodies have significant competences in the area of transport policy, regards it as essential that they should be able to participate through a multi-level governance approach;
Transportas ES piliečiams labai svarbus, nes daro didelę įtaką judumui.
Transport is very important for EU citizens because it defines mobility.
ES piliečiai naudojasi Europos transporto erdve, nes ši jiems padeda būti judiems visais gyvenimo atvejais, taigi suteikia galimybę naudotis judėjimo laisve ir profesiniais, ir asmeniniais tikslais.
EU citizens are the beneficiaries of the European transport area, as it helps them to be mobile in all situations in daily life, allowing them to benefit from their right to free movement across Europe for professional and private purposes.
Vidutiniškai apie 13,2 % privačių namų ūkio išlaidų tenka transporto sektoriaus prekėms ir paslaugoms.
On average, 13.2% of the budget of private households is spent on transport goods and services.
Be to, keleivių ir prekių pervežimo srityje daugeliui Europos gyventojų užtikrinamos darbo vietos ir kuriama Europos vidaus rinka, nes transporto sektoriuje sukuriama apie 5 % ES BVP ir daugiau kaip 10 mln. darbo vietų Europos gyventojams.
Furthermore, passenger and goods transport provides jobs for many Europeans and serves the completion of the European internal market, as it accounts for some 5% of EU wealth (in terms of GDP) and employs over 10 million Europeans.
Miestams ir regionams transportas yra svarbus veiksnys, nes ne tik susieja miestus ir regionus, bet ir padeda išlaikyti ES, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų centro, poziciją, todėl šis sektorius svarbus ES ir jos regionų plėtros elementas, turintis tiesioginį poveikį socialinei regionų sanglaudai.
Transport is an important factor for towns and regions, as it not only connects towns and regions but also contributes to the EU's status as a research and innovation centre and is therefore an important factor for the development of the EU and its regions, with immediate influence on the social cohesion of the regions.
Bendros Europos transporto erdvės sukūrimas, kaip būsimos Europos transporto politikos dalis, yra glaudžiai susijęs su regionų, aplinkos apsaugos, ekonomikos, socialine ir užimtumo politika.
The creation of a Single European Transport Area as a goal of the future European transport policy is thus directly linked to regional, environmental, economic, social, and employment policy.
Dėl šio ryšio transporto sektorius gali ženkliai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo.
Owing to this link, the transport sector can make a significant contribution to the EU 2020 Strategy.
Pranešėjas yra nustebęs, kad valstybės narės nepakankamai vertina pridėtinę transporto politikos vertę Europai ir stabdo šios politikos įgyvendinimą neteisingai arba pavėluotai įgyvendindamos direktyvas.
I am amazed that the Member States underestimate the European added value of transport policy and obstruct it by implementing directives incorrectly or late.
Be to, stebisi, kad ekonomikos ir finansų krizės laikais neskatinamos investicijos į TEN-T projektus, kurie užtikrina tvarios infrastruktūros kūrimą, skatindami užimtumą ir ekonomiką.
I am also surprised that, in these times of economic crisis, there are not more initiatives for investment to accelerate the development of TEN-Ts, as they constitute sustainable infrastructure which creates jobs and stimulates the economy.
Darnūs ir konkretūs tikslai iki 2020 m.
Coherent and specific goals for 2020
Neaišku, ar tai įvyko dėl nepakankamo valstybių narių ryžto patvirtinti ambicingus tikslus, dėl įgyvendinimo ir kontrolės trūkumų ar dėl visai kitų priežasčių.
Whether this is due to the Member States’ lack of willingness to define ambitious goals, to implementation, to checks or to entirely different factors, is open to debate.
Svarbu ateityje išvengti tokios padėties.
What is important is that we should avoid such a situation in future.
To galima pasiekti visų pirma ne savavališkai tvirtinant naujus tikslus, bet persvarstant senus ir nusprendžiant jų laikytis, atsisakyti arba kitaip apibrėžti.
Firstly, we should do this by not setting new, arbitrary goals, but by reviewing the old goals and either keeping them, abandoning them or redefining them.
Dviejų tikslų – keliuose sunkiai sužeistų ir žuvusių asmenų skaičiaus sumažinimas 50 % ir visų rūšių transporto išorės išlaidų įtraukimas į vidaus išlaidas – būtina laikytis.
Two of the goals which should be retained are the 50% reduction in the number of deaths and severe injuries on the road and the internalisation of the external costs of all forms of transport.
Be to, šiuos tikslus reikia tikrinti nuolat, o ne tik atliekant laikotarpio vidurio vertinimą.
Furthermore, these goals should now be reviewed regularly, and not merely as part of the mid-term review.
Taip pat, norint įvertinti pažangą, svarbu patvirtinti datą, iki kurios būtina šiuos tikslus įgyvendinti.
Furthermore, it is also important to determine the date by which these goals should be reached, allowing progress to be assessed.
Naujoje Baltojoje knygoje numatyti tikslai daugiausiai susiję su laikotarpiu iki 2050 m. ir (arba) 2030 m.
The goals laid down in the new White Paper mainly refer to the period until 2050 and/or 2030.
Pranešėjas, nors ir pritaria tokiems ilgalaikio laikotarpio tikslams, pabrėžia, kad negalima numatyti, kaip iki to laiko keisis inovacijos, technologijos ir ekonominė padėtis šalyse, o taip pat su kokiais iššūkiais iki 2050 m. susidurs Europos transporto politika.
I approve these long-term goals, but would stress that it cannot be foreseen how fast innovation, technology and the economic situation of Member States will develop until then, and which new challenges European transport policy will have to face by 2050.
Dėl šių priežasčių jis siūlo konkrečius ir su kitomis politikos sritimis derančius tikslus iki 2020 m., numatytus visų rūšių transportui, ir reikalauja kasmet šiuos tikslus tikrinti.
This is why I would propose specific goals for 2020 for all carriers which concord with other areas of policy, and call for goals to be reviewed annually.
ES bendros Europos transporto vidaus erdvės standartai
EU standards for a Single European Transport Area
Norint užbaigti transporto vidaus rinkos kūrimą būtina numatyti tam tikras išankstines nuostatas.
In order for the internal transport market to be completed, certain basic preconditions should be laid down.
Tai padėtų spręsti esamas problemas ir siekti suderinti transporto srities taisykles.
This would tackle existing challenges and aim towards a harmonisation of rules applying to transport.
Be to, pašalintų problemas pasienyje, kurias kartais galima labai lengvai pašalinti.
Furthermore, this would reduce frontier effects, which are frequently easy to abolish.
Sauga – vienas pagrindinių Europos transporto politikos ramsčių, o saugos nuostatų laikymasis yra būtina bendros Europos transporto erdvės sukūrimo sąlyga.
Safety is one of the most important pillars of European transport policy, and compliance with safety rules is an important pre-condition for the creation of a single European transport area.
Kelių eismo srityje visiška kelių sauga yra ilgalaikis tikslas, o iki 2020 m. siekiama keliuose sunkiai sužeistų ir žuvusių asmenų skaičių sumažinti 50 %.
For road traffic, the ‘zero vision’ is a long-term goal, and the goal of a 50% reduction by 2020 in the number of deaths and severe injuries on the roads should be maintained.
Komisija turėtų perimti pranešime dėl kelių eismo saugos Europoje 2011–2020 m. laikotarpiu numatytas priemones ir įtraukti jas į savo pasiūlymus.
The measures laid down in the Report on European road safety 2011-2020 should be taken up by the Commission and included in its proposals.
Be to, būtina sukurti aiškius finansavimo ir saugumo reikalavimų standartus.
Furthermore, clear standards should be laid down on funding for safety requirements.
Saugios keleivių ir prekių gabenimo grandinės yra būtinos.
Safe passenger and goods transport chains are indispensible.
Reikia siekti saugumo patikrinimo pagal vieno langelio principą, nes ir tarptautinių pervežimų atveju toks patikrinimas suteiktų galimybę vienu kartu patikrinti keleivių ir prekių saugumą.
The goal here is ‘one-stop security’, which allows for a single safety check for passengers and goods, even on international journeys.
Pranešėjas pabrėžia, kad šiuo atveju itin svarbi teisinga informacija.
I would stress that fair information is of great importance in this context.
Ypač saugos priemonių techninių duomenų atveju Komisija privalo glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ir užtikrinti, kad informacija būtų teisinga, o priemonių įgyvendinimo tvarka būtų aptarta su valstybėmis narėmis, siekiant patvirtinti realistiškus tikslus, kuriuos būtų galima įgyvendinti numatytu laiku.
Particularly with regard to the technical requirements for safety measures, the Commission should work closely together with Parliament and ensure that information is correct and that the feasibility of these measures is coordinated with Member States so that realistic standards can be set and implemented on time.
b) Energetika ir aplinka
b) Energy and the environment
Esami Europos transporto politikos iššūkiai susiję ir su aplinkos apsaugos bei energijos problemomis.
The current challenges of European transport policy also concern environmental and energy problems.
Šiose srityse patvirtinti Europos masto standartai turėtų skatinti bendrą Europos transporto erdvę.
European standards which are laid down should promote a single European transport area.
Išmetamo anglies dvideginio kiekio mažinimas transporto sektoriuje turi būti svarbus politinis tikslas.
The de-carbonisation of transport continues to be an important political goal.
Norint užtikrinti, kad padidėtų visų rūšių transporto tvarumas, reikėtų visam transportui nustatyti aiškius standartus ir numatyti atitinkamas paskatas.
Clear standards should be set for all carriers, and relevant incentives should be created to ensure that all forms of transport increase their sustainability.
Įvairių rūšių transporto priemonių tvarumo vertinimas turėtų būti paremtas objektyviais kriterijais, apimančiais ne tik jų panaudojimą, tačiau ir jų gamybos etapu naudojamos infrastruktūros ir perdirbimo etapu daromą „ekologinį pėdsaką“.
The assessment of the sustainability of forms of transport should be based on objective criteria which include not only their use, but also their entire 'footprint', from creation and required infrastructure to disposal.
Stiprinant transporto rūšių tvarumą mažinant išmetamų dujų kiekį ir naikinant problemines vietas, išorės sąnaudų įtraukimas į vidaus sąnaudas taip pat galėtų ženkliai prisidėti, tačiau tik jeigu į vidaus sąnaudas įtraukiant išorės sąnaudas jos bus perkeliamos visų rūšių transportui, o pajamos bus vėl investuojamos judumo, transporto ir infrastruktūros tvarumui srityse.
The internalisation of external costs could make a major contribution to the sustainability of carriers by reducing exhaust gases and bottlenecks, but only if the internalisation of external costs applies to all carriers and revenue is re-invested in the sustainability of mobility, transport and infrastructure.
Nuostatos dėl Eurovinjetės, įskaitant reikalavimą vėl investuoti 15 % pajamų, ir nuostatos dėl Europos prekybos apyvartiniais taršos leidimais oro transporto srityje – žingsniai tinkama kryptimi.
The provisions on the Eurovignette, including the requirement that 15% of revenue must be re-invested, and the provisions on the European Emissions Trading System (ETS) for air transport were steps in the right direction.
Tiesa, šie žingsniai nėra pakankamai ambicingi, visų pirma todėl, kad „Eurovinjetės“ direktyva netgi nėra privaloma.
However, they are not ambitious enough, particularly since the Eurovignette Directive is not even mandatory.
Dėl transporto sektoriaus priklausomybės nuo naftos, vis daugiau svarbos reikia teikti alternatyviajai ir atsinaujinančių šaltinių energijai.
Given that transport is dependent on oil, alternative and renewable energies should gain ever greater importance.
Vis dėlto reikėtų paminėti, kad Europos Parlamentas turėtų išlikti neutralus technologijų požiūriu, nes kiekviena alternatyvios energijos rūšis turi savo ypatybes, tam tikrų privalumų ir trūkumų.
However, it should be noted that the European Parliament should be technology-neutral, as each source of alternative energy has specific characteristics and bears certain advantages and disadvantages.
Ar naudojamos ir ar gali būti naudojamos elektra ar vandeniliu varomos transporto priemonės, biodegalai ar sintetinis kuras, suskystintos dujos ar biodujos, priklauso nuo transporto rūšies ir pačių valstybių narių.
Whether electric or hydrogen-powered vehicles, biofuels, synthetic fuels, LPG or biogas are used or can be used depends on the form of transport and Member States themselves.
Pranešėjo nuomone, rasti realius ir tvarius sprendimus galima tik naudojant įvairių rūšių energiją.
In my opinion, only a mix of energy sources can provide realistic and sustainable solutions.
Tačiau daugiau dėmesio iš įvairių rūšių transporto turėtų sulaukti jau šiuo metu žinomi būdai taupyti energiją, pvz., vairavimo būdas, remiantis atitinkamu pradiniu ir vėlesniu mokymu, greitas funkcinių oro erdvės blokų sukūrimas, pakilimo ir nusileidimo pasirinktys bei judumo planai, suteikiantys galimybę labiau atsižvelgti į autobusų, tramvajų ir kt. panaudojimą.
However, all carriers should pay greater attention to energy saving solutions which are available today, such as driving style, supported by relevant initial and further training, the speedy creation of functional air space blocks, landing and take-off options and mobility plans which give greater space to buses, trams, etc.
Taupant energiją jau šiuo metu būtų galima pasiekti nemažų rezultatų.
Energy saving can provide significant results even today.
Svarstydami alternatyvios energijos šaltinius, turėtume nepamiršti, kad reikia sukurti atitinkamą infrastruktūrą.
When considering alternative energy sources, we should not forget the issue of creating the necessary infrastructure.
Dėl šios priežasties labai svarbu numatyti paskatas, kad būtų kuriama atitinkama infrastruktūra.
That is why it is particularly important to create incentives to develop the relevant infrastructure.
Net pačių tvariausių sprendimų nebus galima įgyvendinti, jei eiliniam vartotojui tai pernelyg daug kainuos ir jei nebus reikalingos infrastruktūros.
Sustainable solutions will not become reality if they are prohibitively expensive for normal consumers and the necessary infrastructure is lacking.
Itin svarbu, kad skirtingų politikos sričių standartai būtų nuoseklūs.
Coherence between the standards laid down under different areas of policy is particularly important.
Siekiant juos suderinti, energijos ir aplinkos apsaugos standartai turėtų atitikti Europos transporto politikos gaires, ir atvirkščiai.
In order to achieve harmonisation, standards on energy and environmental protection should follow the guidelines of European transport policy, and vice versa.
c) Darbo ir socialinės sąlygos
c) Employment and social conditions
Norint užtikrinti tinkamai veikiančią Europos transporto vidaus rinką, būtina suderinti transporto srityje dirbančių asmenų darbo ir socialines sąlygas.
The harmonisation of working and social conditions for employees in the transport sector is an important condition ensuring the proper functioning of the European internal transport market.
Pradinio ir tolesnio mokymo sistemų, galimybių užsiimti profesine veikla ir darbo sąlygų visų rūšių transporto srityse suderinimas ilgainiui padės suvienodinti darbo užmokestį ir išvengti socialinio dempingo bei konkurencijos iškraipymo.
The harmonisation of initial and further training, job access and working conditions for all carriers will, in the long term, lead to a harmonisation of salaries and prevent social dumping and distortions to competition.
Ypač svarbų vaidmenį atlieka išsilavinimo bei vėlesnių mokymų tarpusavio pripažinimas.
The mutual recognition of initial and further training plays a decisive role in this respect.
Jūrų transporto srityje būtina atkreipti dėmesį į tarptautinio lygmens koordinavimą.
For sea transport, regard should be had to international coordination.
Komisijos pasiūlymais dėl uostų paslaugų liberalizavimo, antžeminių paslaugų teikimo, ir kitokio tipo rinkos liberalizavimo taip pat turėtų būti skatinamas darbo ir socialinių nuostatų derinimas bei akcentuojama paslaugų kokybė.
Commission proposals on issues such as the liberalisation of port services and ground handling services, and any other market liberalisation, should also promote the harmonisation of employment and social rules, and focus on service quality.