natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atogrąžų miškai yra ypač svarbūs kovojant su klimato kaita, kadangi jie sukaupia apie 50 proc. daugiau anglies teršalų hektare palyginti su vidutinio klimato miškais.
Tropical forests are particularly important with regard to combating climate change as, on average, they store around 50% more carbon per hectare than trees in temperate zones.
Sterno ataskaitoje pateikta išvada, kad „yra pakankamai įrodymų, kad tolesnio miškų kirtimo sustabdymas būtų gana pigus būdas palyginti su kitais taršos sumažinimo būdais, jei būtų įdiegta tinkama politika ir institucinės struktūros.“
As the Stern report concluded “a substantial body of evidence suggests that action to prevent further deforestation would be relatively cheap compared with other types of mitigation, if the right policies and institutional structures are put in place.”
Kartais pabrėžiama, kad ES importuoja palyginti mažą dalį visos iš atogrąžų medienos pagamintos produkcijos.
It is sometimes argued that EU imports account for a relatively small proportion of the total production of tropical timber.
Tačiau čia neminima, kiek ši mediena apdorota trečiosiose šalyse prieš ją eksportuojant į Europą arba JAV kaip baldus.
However this overlooks the extent to which this timber is processed in third countries before being exported to Europe or the US as furniture.
ES mėgino spręsti nelegalios miško ruošos problemą, kviesdama pasirašyti savanorišką partnerystės sutartį pagal miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl.
The EU has sought to respond to concerns about illegal logging through Voluntary Partnership Agreements (VPA) under the Forest Law Enforcement, Governance and Trade programme (FLEGT).
Savanoriškos partnerystės sutartys turi trūkumų (apgavystės rizika, ribota geografinė taikymo sritis, plovimo per trečiąsias šalis rizika ir pan.), galinčių pakenkti ar net prieštarauti tikslui sustabdyti nelegalų medienos importą.
VPAs have shortcomings (risk of circumvention, limited geographical scope, risk of laundering via third countries, etc.) that could undermine, or even contradict the objective of ending illegal timber imports.
Jų įvykdomumas taip pat yra atviras klausimas.
Their enforceability also remains open to question.
Savanoriškos partnerystės sutartys galėtų vaidinti svarbų vaidmenį, jei jos būtų pagrįstos teisiškai įpareigojančiais standartais, kurie užtikrintų, kad tiems, kurie pasirašė sutartis, nereikės bijoti būti nukonkuruotiems tų, kurių nevaržo minėtieji įsipareigojimai.
VPAs could play a useful role provided they are underpinned by legally binding minimum standards to ensure that those taking part in VPAs do not fear being undercut by others who are not subject to such constraints.
Nors dar labai anksti kalbėti apie pasaulinę teisiškai įpareigojančią sistemą, Europos Sąjunga turėtų pradėti taikyti vidinius teisiškai įpareigojančius standartus ir nuobaudas už jų nesilaikymą.
Although a legally-binding system on a global scale remains a long way off, the European Union should begin to adopt legally binding standards internally as well as instruments for sanctioning non-compliance.
Apmaudu, kad šiomis aplinkybėmis Komisija dar nepasiūlė išsamesnių teisės aktų, kurie užtikrintų, jog Europos rinką pasiektų tik ta mediena ir jos produktai, kurie pagaminti iš legalios žaliavos ir gerai tvarkomų miškų.
In this context, it is disappointing that the Commission has yet to propose comprehensive legislation to ensure that only timber and timber products coming from legal sources and well managed forests are placed on the European market.
Kol nėra tokių teisės aktų, patikimi gamintojai turės visuomet nerimauti, kad jie gali būti sužlugdyti tų, kurių vienintelis tikslas sumažinti trumpalaikes sąnaudas.
In the absence of such legislation, reputable producers and traders will always be concerned that their position could be undermined by those only interested in minimising short term costs.
Be to, viešųjų pirkimų politika, pagal kurią reikalaujama, kad mediena ir jos produktai būtų gaminami iš legalios ir tvarios žaliavos, vaidina svarbų vaidmenį siekiant padidinti susidomėjimą gaminti sertifikuotą medieną bei parodyti, kad valstybės institucijos iš tikrųjų laikosi savo įsipareigojimų.
In addition, public procurement policies that require timber and timber products to be derived from legal and sustainable sources have an important role to play in increasing the attractiveness of producing certified timber as well as showing public authorities’ practical commitment to this goal.
Toks sertifikavimas būtinas importuojant agrokurą, jei klimato požiūriu, keičiant iškastinį kurą agrokuru, nauda nėra labai ženkli, turint mintyje didesnį anglies dioksido kiekį, susidarantį iškirtus miškus.
Such certification is also an essential accompaniment to imports of agrofuels, if the climatic benefits of replacing fossil fuels are not to be vastly outweighed by increased CO 2 emissions arising from deforestation.
ES turi užtikrinti, kad jos dvišaliuose ar daugiašaliuose prekybos susitarimuose nebūtų nieko, kas trukdytų įgyvendinti tokią politiką.
The EU should ensure that nothing in its bilateral or multilateral trade agreements would limit the scope for implementing such policies.
Tai ypač svarbu tais atvejais, kai svarstomi prekybos susitarimai su pietryčių Azijos šalimis, kur reikia įtraukti prasmingą skyrių dėl tvaraus vystymosi, kuriame būtų apibrėžti miškų išsaugojimo ir kovos su nelegalia miško ruoša klausimai.
This is of particular importance when it comes to the proposed trade agreement with the countries of South East Asia, where a meaningful sustainable development chapter must address the issues of forest preservation and the fight against illegal logging.
Tarptautiniame susitarime dėl atogrąžų medienos nebuvo radikalesnių 1994 m. susitarimo pakeitimų, nors buvo žinoma, kokį ribotą poveikį tas susitarimas turėjo.
It is disappointing that the 2006 ITTA did not represent a more radical change from the 1994 agreement in view of the limited impact this agreement has had.
Jei derybininkai būtų norėję spręsti pagrindinę problemą, jie būtų pakeitę ITTO tikslus ir pradėję nuo poreikio užtikrinti atogrąžų miškų apsaugą ir tvarų valdymą bei nukentėjusių miško vietovių atkūrimą.
Had the negotiators wished to tackle the core problem, they would have reversed the objectives of the ITTO and started from the need to ensure the protection and sustainable management of tropical forests and the restoration of forest areas that had been degraded.
Prekyba atogrąžų mediena būtų skatinama tik tiek, kiek tai atitiktų šiuos prioritetinius tikslus.
Trade in tropical timber would then only be encouraged to the extent that it was compatible with those prior objectives.
Toks pakeitimas būtų aiškiai paveikęs šalių gamintojų ir jų gyventojų pajamas, tačiau gyventojai neturėtų padengti išlaidų už saugojimą to, kas laikoma pasauliniais ištekliais.
Such a change would clearly have implications for the revenues of producer countries and their inhabitants who should not be expected to bear the costs of preserving what is a global resource.
Kaip minėta anksčiau, atogrąžų miškai vaidina itin svarbų vaidmenį kovoje su klimato kaita.
As noted above, tropical forests have a crucial role to play in combating climate change.
Todėl tarptautinė bendruomenė turėtų būti pasiruošusi suteikti atitinkamas kompensacijas šalims, kurios nusprendžia teikti pirmenybę perspektyviniam tikslui skatinti tvarų miškų valdymą, o ne didinti trumpalaikes pajamas.
The international community should therefore be ready to consider appropriate compensation schemes for those countries that decide to give priority to the longer-term objection of promoting sustainable forests rather than maximising short-term income.
Tai savo ruožtu turėtų poveikį prašant pagalbos vystymuisi ir gaunant paskolas iš tarptautinių finansinių institucijų.
This in turn has implications for development assistance and lending from international financial institutions.
Reikėtų siekti, kad vietinės bendruomenės turėtų alternatyvą miško ruošai, jei paaiškėtų, kad tai nėra tvarus valdymas, o „bendrų pasaulio išteklių“ saugojimo sąnaudos (kiek tai susiję su atogrąžų miškais) turėtų būti teisingai padalytos visoms šalims.
Both should seek to ensure that local communities have alternatives to logging where this would not be sustainable and that the cost of preserving the “global commons” that tropical forests represent is shared equitably between nations.
Reikia pripažinti, kad sutartis aiškiai nepakankama, kad būtų galima susidoroti su problema, kuri iškils nykstant atogrąžų miškams.
It should be recognised that the outcome falls well short of what is required to address the problem of loss of tropical forests.
Komisija turėtų pradėti ruoštis kitam derybų etapui, kurio tikslas – priimti gerokai patobulintą sutartį.
The Commission should start to prepare for the next round of negotiations with the objective of ensuring a greatly improved successor agreement.
Reikia nuodugniai persvarstyti ITTA, o Parlamento pritarimas bet kokiai būsimai sutarčiai priklausys nuo to, ar bus padaryti radikalūs pakeitimai nustatant pagrindinius jos tikslus.
The ITTA regime needs a complete overhaul and the Parliament's assent to any future agreement will depend on a radical change in the underlying objectives of the agreement.
Prekyba atogrąžų mediena turėtų būti vykdoma tik tiek, kiek tai atitinka šį tikslą.
Trade in tropical timber should only take place to the extent consistent with that objective.
Komisija turėtų pasiūlyti atitinkamus finansavimo mechanizmus šalims, kurios pasirengusios apriboti medienos eksportą, ir pertvarkyti ITTO balsavimo sistemą, siekiant atlyginti medieną gaminančioms šalims, kurios teikia prioritetą miško išteklių apsaugai ir tvariam naudojimui.
Accordingly, the Commission should propose appropriate financing mechanisms for countries willing to limit their timber exports and a reorganisation of the ITTO’s voting system to reward timber producing countries that give priority to the conservation and sustainable use of forest resources.
Tuo pat metu Komisija ir valstybės narės turėtų gerokai padidinti finansinius išteklius, naudotinus siekiant padėti sustiprinti atogrąžų miškų apsaugą ir ekologiniu požiūriu atsakingą jų naudojimą, remti priemones, padėsiančias stiprinti aplinkos požiūriu palankų valdymą ir kompetencijos ugdymą, skatinti ekonomiškai perspektyvias alternatyvas žalingai miško ruošai, kalnakasybai ir žemės ūkio veiklai, sustiprinti vietinių parlamentų bei pilietinės visuomenės, įskaitant vietines bendruomenes ir jų gyventojus, galias, dalyvauti priimant sprendimus, susijusius su gamtos išteklių saugojimu, naudojimu ir valdymu, bei atskirti ir ginti jų teritorines teises.
In the meantime, the Commission and Member States should significantly increase the financial resources for assistance to enhance the conservation and ecologically responsible use of tropical forests, to support actions aimed at strengthening environmental governance and capacity-building, to promote economically viable alternatives to destructive logging, mining and agricultural practices, and to enhance the capacity of national parliaments and civil society, including local communities and indigenous people, to participate in decision-making regarding the conservation, use and management of natural resources, and to demarcate and defend their land rights.
Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų dirbti pasaulinėje arenoje ir diskutuoti klimato kaitos ir miškų kirtimo klausimus bei pasiekti susitarimą pagal JT bendrosios klimato kaitos konvenciją dėl tarptautinio finansavimo mechanizmo, siekiant sumažinti miškų kirtimo ir jų būklės blogėjimo nulemtą anglies dioksido išmetimą ir padidinti šalutinę naudą, susijusią su bioįvairovės apsauga ir tvariu vystymusi.
Moreover, the Commission and Member States should work in the global arena to advance climate change and deforestation discussions so as to reach agreement within the framework of the UN Framework Convention on Climate Change for an international financing mechanism aimed at reducing carbon dioxide emissions from deforestation and forest degradation and at maximising co-benefits with regard to biodiversity protection and sustainable development.
Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų siekti užtikrinti, kad eksporto kreditų agentūros, Kotonu investicinė priemonė ir kitos tarptautinės kredito institucijos, finansuojančios projektus Europos viešaisiais pinigais, dirbtų pagal priimtą „laisvos valios, iš anksto, suteikiant visą informaciją“ principą prieš pradedant finansiškai remti bet kokius projektus miškų zonose.
The Commission and Member States should also work to ensure that Export Credit Agencies, the Cotonou Investment Facility and other International Lending Institutions which fund projects with European public money, use the adopted principle of Free, Prior and Informed Consent before financially supporting any projects in forest areas.
Reikėtų atlikti būsimo poveikio aplinkai ir atrankos būdu pasirinktų procesų įvertinimą prieš juos pradedant įgyvendinti, norint užtikrinti, kad dėl jų nebus didinamas miškų kirtimas, neblogės miškų būklė ir nebus vykdoma nelegali miško ruoša.
Environmental impact assessment and screening procedures for these projects should also be carried out, to make sure they do not fuel deforestation, forest degradation or illegal logging activity.
Taip pat reikėtų aktyviai ir greitai įgyvendinti FLEGT veiksmų planą, įskaitant neatidėliotiną Komisijos išsamų teisės akto pasiūlymą, kurio tikslas būtų užtikrinti, kad Europos rinką pasiektų tik legaliai pagaminta mediena ir jos produktai.
Finally, there should be strong and rapid progress on the implementation of the FLEGT action plan, including the submission, without further delay, by the Commission of a comprehensive legislative proposal that aims to ensure that only legally harvested timber and timber products are placed on the EU market.
Dėl to raginame:
To that end, we call
· kiek įmanoma greičiau pasitarti su Parlamentu prieš Bendrijai teikiant savanorišką finansinę paramą pagal ITTA planuotus veiksmus iš šios organizacijos savanoriškų sąskaitų;
· for the consultation of the Parliament at the earliest possible date, whenever the Community intends to make voluntary financial contributions to ITTA's planned actions via the voluntary accounts of the Organisation,
· Komisiją parengti metinę ITTA įgyvendinimo ir prekybos poveikio atogrąžų miškams mažinimo priemonių ataskaitą, įskaitant dvišalius susitarimus pagal FLEGT programą.
· for the presentation, by the Commission, of an annual report on the implementation of ITTA as well as on measures to minimise the negative impacts from trade on tropical forests, including bilateral agreements under the FLEGT programme.
Visapusiškai įtraukti ir informuoti Parlamentą apie daromą pažangą kiekviename FLEGT partnerystės susitarimų derybų etape.
The Parliament should be fully involved and informed of the progress made at every stage of negotiations on FLEGT partnership agreements.
2007 m. gruodžio 19 d. posėdyje Teisės reikalų komitetas pagal Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnio 3 dalį nusprendė savo iniciatyva patikrinti minėto Tarybos pasiūlymo teisinio pagrindo pagrįstumą ir tinkamumą.
At its meeting of 19 December 2007 the Committee on Legal Affairs decided on its own initiative, pursuant to Rule 35(3), to consider whether the legal basis of the above Council proposal was valid and appropriate.
Komitetas minėtą klausimą apsvarstė 2007 m. gruodžio 19 d. posėdyje.
The committee considered the above question at its meeting of 19 December 2007.
Atsižvelgiant į tai, kad Tarptautinės prekybos komitetas dėl šio pranešimo turės balsuoti gruodžio mėn., siekiant išvengti problemų per balsavimą plenariniame posėdyje, jei vienas iš narių nuspręstų iškelti šio pasiūlymo teisinį pagrįstumo klausimą, Teisės reikalų komitetui rekomenduojama savo iniciatyva patikrinti Komisijos pasiūlymo teisinį pagrindą, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 53 straipsnio 3 dalyje.
Given that the Committee on International Trade is due to vote on its report this December, it may be considered advisable, in order to avoid problems with the plenary vote in the event that one of the Members decides to take up the question of the legal basis, for the Committee on Legal Affairs to take up the question of the legal basis of the proposal for a Council decision on its own initiative pursuant to Rule 35(3) of the Rules of Procedure.
Siūlomas teisinis pagrindas – EB sutarties 133 ir 175 straipsniai ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmasis sakinys bei 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa.
The legal basis proposed is Articles 133 and 175, read in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) and the first subparagraph of Article 300 (3) of the EC Treaty.
Teisinį pagrindą siūloma pakeisti, atsižvelgiant į 300 straipsnio 3 dalies antrą, o ne pirmą pastraipą.
It has been suggested that the legal basis ought to be amended so as to refer to the second subparagraph of Article 300(3) rather than the first subparagraph of that provision.
Šis teisinio pagrindo pakeitimas Parlamentui būtų naudingas, nes leistų taikyti ne konsultavimosi, bet pritarimo procedūrą.
This change in the legal basis would give Parliament the benefit of the assent procedure rather than mere consultation.
Susijusios EB sutarties nuostatos
Pertinent provisions of the EC Treaty
Būtina apibrėžti klausimą, ar minėtas susitarimas nustato konkrečią institucinę struktūrą organizuojant bendradarbiavimo procedūras.
The question to be determined is whether the agreement in question establishes a specific institutional framework by organising cooperation procedures.
Tenka pažymėti, in limine , kad Teisingumo Teismo bylų nagrinėjimo praktika
It is noted, in limine , that it is settled case-law of the Court of Justice
Žr.: Byla C-338/01 Komisija prieš Tarybą [2004] ECR.
1 See Case C-338/01 Commission v. Council [2004] ECR.
4 konstatuojamoje dalyje teigiama, kad susitarimo tikslai atitinka bendruosius prekybos politikos ir aplinkos politikos reikalavimus.
Recital 4 states that the goals of the Agreement are consistent with both the common commercial policy and the environmental policy.
Pagrindiniai susitarimo tikslai apibūdinami susitarimo 1 straipsnyje: „skatinti tarptautinės prekybos atogrąžų mediena iš tvariai valdomų ir teisėtai kirstų miškų plėtimą ir įvairinimą bei skatinti tvarų miškų, iš kurių gaunama atogrąžų mediena, valdymą“.
The main objectives of the Agreement are addressed in Article 1 of the Agreement as follows: "to promote the expansion and diversification of international trade in tropical timber from sustainable managed and legally harvested forest and to promote the sustainable management of tropical timber producing forests".
Susitarimas suskirstytas į šiuos skyrius: tikslai, apibrėžtys, organizavimas ir administravimas, tarptautinė atogrąžų medienos taryba, privilegijos ir imunitetai, finansavimas, vykdomoji veikla, statistika, tyrimai ir informacija, įvairios nuostatos ir galutinės nuostatos.
The Agreement is organised in chapters as follows: objectives, definitions, organisation and administration, International Tropical Timber Council, privileges and immunities, finance, operational activities, statistics, studies and information, miscellaneous, and final provisions.
Nurodoma, kad atsakingas komitetas 2007 m. lapkričio 7 d. pranešimo projekte Parlamento pritarimą tarptautiniam medienos prekybos susitarimui apibūdina „kaip pritarimą susitarimui, kuris nėra patenkinamas“.
It is noted that, in its draft report of 7 November 2007, the Committee responsible qualifies its approval of the International Trade Timber Agreement "as a reluctant endorsement of an unsatisfactory agreement".
Pranešėjas apgailestauja, kad šis susitarimas „nepasieks rezultatų, kurie būtini, siekiant spręsti atogrąžų miškų išnykimo problemą“.
The Rapporteur complains that the outcome of the Agreement "falls well short of what is required to address the problem of loss of tropical forest".
Tenka pažymėti, kad „konkrečios institucinės struktūros“ sąvokos, kuri nurodoma 300 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje, interpretavimą Teisingumo Teismas dar turės išsamiai išaiškinti.
As far as the concept of a "specific institutional framework" within the meaning of the second subparagraph of Article 300(3) is concerned, it is observed the Court of Justice has yet to cast any light on how is it to be interpreted.
Atsižvelgiant į tai, būtina nurodyti keletą bendrųjų aplinkybių, dėl kurių reikėtų taikyti pritarimo procedūrą pagal 300 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, o ne konsultacinę procedūrą, numatytą pagal tos pačios nuostatos pirmąją pastraipą.
In view of this, it is considered worthwhile setting out some general considerations about the rationale for providing for the use of the assent procedure in the second subparagraph of Article300(2) as opposed to the consultation procedure laid down in the first subparagraph of that provision.
Pritarimo procedūra taikoma keturių tipų teisės aktams:
The assent provision is provided for four types of acts:
- susitarimams, turintiems svarbių pasekmių Bendrijos biudžetui;
- agreements having important budgetary implications for the Community;
- susitarimams, kuriuose yra teisės akto, priimto taikant bendro sprendimo procedūrą, pakeitimas;
- agreements entailing amendment of an act adopted under the codecision procedure;
- susitarimams, kuriais steigiami susivienijimai, numatantys abipuses teises ir įsipareigojimus, bendrus veiksmus ir specialias procedūras;
- agreements establishing an association involving reciprocal rights and obligations, common action and special procedures;
- susitarimams, kuriais steigiama konkreti institucinė struktūra organizuojant bendradarbiavimo procedūras.
- agreements establishing a specific institutional framework by organising cooperation procedures.
Nuostata dėl pritarimo procedūros nurodoma atsižvelgiant į šias aplinkybes.
It may be argued that provision is made for the assent procedure on the following grounds.
Pirmaisiais dviem atvejais kalbama apie Parlamento vaidmenį atitinkamai taikant biudžeto ir bendro sprendimo procedūras.
The first two cases reflect Parliament's role in the budgetary procedure and in the codecision procedure, respectively.
Susitarimai, minimi trečioje ir ketvirtoje įtraukose, taip pat turi vieną bendrą savybę: jais siekiama sukurti sudėtingą nuolat veikiančią struktūrą, kuri suinteresuotų šalių atžvilgiu turėtų tam tikrą autonomiją, leidžiančią priimti jas teisiškai įpareigojančias taisykles, kurios pačiame susitarime nėra numatytos.
For their part, the agreements covered by the third and fourth indents above have one aspect in common, namely the intention of setting up a complex permanent structure having a certain autonomy from the parties under which rules binding on the parties other than those contained in the agreement itself may be adopted.
Steigiant susivienijimą, struktūra yra sudėtingesnė, negu nustatant konkrečią institucinę struktūrą organizuojant bendradarbiavimo procedūras.
Where an association is established, the structure is likely to be more sophisticated than it is where a specific institutional framework is established by organising cooperation procedures.
Galima teigti, kad parlamento pritarimas reikalingas todėl, kad minėtas susitarimas yra „nepilnas“ tuo požiūriu, kad jo tikslų siekiama laikantis ne tik tų, bet ir kitų taisyklių, kurios susitarimo tekste nėra specialiai išdėstytos.
It may be argued that the assent of Parliament is required because the agreement in question is "incomplete" in the sense that the attainment of its objectives does not depend only on the rules expressly laid down in the text of the agreement itself.
Šalys įpareigojamos laikytis ne tik išdėstytų susitarime, bet ir kitų taisyklių, kurios sukuriamos taikant susitarime numatytas procedūras.
The parties will be not bound only by the rules set out in the agreement but also by rules which will be established as the result of the procedures set up in it.
Netikrumas dėl iš to kylančių faktinių įsipareigojimų reikalauja garantijų – Parlamento pritarimo.
The resulting degree of uncertainty as to what actual duties will arise out of the Agreement requires the guarantee of parliamentary assent.