natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33. pripažįsta, kad BŽŪP turi būti nustatyti pažangiausi pasaulyje aplinkosaugos standartai; pažymi, kad dėl to susidarys išlaidų, kurių iš rinkos susigrąžinti nepavyks, nors dalį jų ir galima būtų susieti viešųjų prekių tiekimu, ir kad Europos gamintojai turės būti saugomi nuo konkurentų iš trečiųjų šalių, kuriose nesilaikoma ES aplinkosaugos standartų,
Recognises that the CAP needs to set world-leading standards in environmental protection; points out that this will mean a level of cost which cannot be recovered from the market, although in part that can be regarded as delivery of public goods, and that European producers will need protection from third-country competition which does not meet EU environmental standards;
37. mano, kad labai svarbu sukurti tvarų pagrindą vystyti alternatyvioms ekonomikos formoms, dėl kurių vietos gyventojai taptų mažiau priklausomi nuo žemės ūkio gamybos sausros periodu ir nuo gamtos išteklių; taip pat pabrėžia, kad Europos Sąjungos fondų finansinė parama yra labai svarbi, kad būtų sąlygos alternatyvioms ekonomikos formoms vystyti;
Stresses the importance of creating and permanently guaranteeing the basis for the development of alternative economic activities that will gradually reduce local communities’ dependence on drought-affected agricultural production or on natural resources; takes the view that access to financing from European funds is a key factor in safeguarding the conditions in which alternative economic activities are carried out;
39. taip pat ragina Komisiją pamąstyti apie naujas paramos sistemas, kurios skatintų anglies dioksido surinkimą ūkių dirvožemyje ir žemės ūkio biomasėje bei skatintų žemės ūkio reikmėms naudoti tokius plotus, kurie teigiamai prisidėtų prie kovos su klimato kaita;
Also calls on the Commission to give thought to new support systems that support the contribution which farming makes to reducing CO 2 , such as carbon fixing in farm soil and biomass, and that encourage agricultural use of areas that make a positive contribution to climate change;
43. pabrėžia, kad nors BŽŪP ir nėra Europos klimato politika, tačiau ji gali būti pagrindas diegiant veiksmingas kovos su klimato kaita priemones ir paskatas, o tai reikia atsiminti ir rengiant diskusijas dėl būsimo ES biudžeto,
Stresses that, although the CAP is not a European climate policy, it must nevertheless be the basis for the introduction of effective instruments and incentives to combat climate change, something which should also be borne in mind when discussing the future of the EU budget;
Klimato kaita yra nenuginčijama tikrovė.
Climate change is an irrefutable fact.
Per vieną šimtmetį planetos vidutinė temperatūra pakilo apie 0,8°C, ir dauguma mokslininkų mano, kad dėl laipsniško šiltnamio efektą sukeliančių dujų kaupimosi atmosferoje iki XXI amžiaus pabaigos atšilimas turėtų dar labiau paspartėti.
Global average temperatures have risen by nearly 0.8°C in a century, and most scientists expect global warming to speed up further by the end of the 21st century as a result of the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere.
Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija temperatūros kilimą įvertino intervalu nuo +1,1°C (geriausiu atveju) iki + 6,4°C ir nurodė visus jo sukeliamus neigiamus padarinius ekosistemoms.
The IPCC estimates that temperatures will increase by between 1.1°C (best-case scenario) and 6.4°C, with numerous adverse effects on ecosystems, on a scale difficult to imagine at present.
Žemės ūkis yra tiesiogiai susijęs su šiuo reiškiniu, nes valdomi žemės ištekliai, iš kurių žmonija gyvena.
Agriculture is directly affected, since it manages the land resources necessary to human survival.
Žemės ūkis yra dalies išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinis, tačiau gali labai nukentėti nuo klimato sutrikimo pasekmių.
It is responsible for a percentage of GHG emissions while also being very vulnerable to the effects of climate change.
Bet žemės ūkis gali ir padėti spręsti šias problemas.
However, agriculture can also contribute to solving these problems.
Šioje srityje daug galimybių aktyviai dalyvauti siekiant teigiamų pokyčių klimato šilimo mažinimo srityje, jeigu būtų įgyvendinama stipri bendra žemės ūkio politika, naudinga tvariam ir ekonominiu požiūriu gyvybingam vystymuisi.
It has considerable potential to play an active, positive role in global warming mitigation efforts as part of a strong common agricultural policy geared to sustainable and economically viable development.
Be to, šis sektorius geba prisitaikyti prie vykstančių pokyčių padarinių, remiantis ūkininkų žiniomis, profesiniu pasirengimu, konsultacijomis ūkininkavimo klausimais ir mokslinių tyrimų bei naujovių diegimo plėtra.
It is also capable of adapting to the effects of the changes taking place, with the help of farmers’ know-how, vocational training, the farm advisory system and research and innovation developments.
Žemės ūkio atsakomybė už klimato kaitą
Agriculture ’ s responsibility for climate change
Europos aplinkos agentūros duomenimis, 2007 m. žemės ūkis sudarė 9,3 proc. visų šiltnamio išmetamųjų efektą sukeliančių dujų 27 ES valstybėse narėse (5 proc. diazoto monoksido ir 4,3 proc. metano išmetamųjų teršalų; su žemės ūkio gamyba susijusių išmetamų CO2 dujų dalis labai nedidelė), o 1990 m. – 11 proc.
According to the European Environment Agency, agriculture accounted for 9.3% of total GHG emissions in the EU-27 in 2007 (including 5% of nitrous oxide emissions and 4.3% of methane emissions, but only a minimal proportion of CO 2 emissions), compared with 11% in 1990.
Diazoto monoksidas (N2O) išsiskiria iš organinės ir mineralinės kilmės azoto trąšų, o metano (CH4) daugiausia susidaro per pašaro virškinimo gyvulių organizme bei srutų sandėliavimo ir laistymo procesus.
Nitrous oxide (N 2 O) is emitted by organic and mineral nitrogen fertilisers, while methane (CH 4 ) comes primarily from livestock digestive processes and the storage and application of liquid manure.
Ūkininkaujant susidarančių išmetamųjų dujų mažėjimas, ES nustatomas nuo 1990 m., yra susijęs su gyvulių bandų sumažėjimu, tvaresniu trąšų naudojimu ir geresniu mėšlo tvarkymu.
The drop in agricultural emissions recorded in the EU since 1990 is the result of smaller herds, more sustainable fertiliser use and better manure management.
Europos žemės ūkio indėlis į klimato kaitos mažinimo pastangas
EU agriculture ’ s contribution to mitigation efforts
- Vidaus matmuo
– Internal aspects
Europos žemės ūkyje galima padėti įgyvendinti ES nustatytus klimato kaitos mažinimo tikslus trimis būdais: siūlant sprendimus, kurie ribotų ir mažintų išmetamąsias šiltnamio efektą sukeliančias dujas, skatinant dujas sandėliuoti žemėje ir vystant tvarios atsinaujinančios energijos gamybą.
EU agriculture can make a threefold contribution to the Union’s global warming mitigation objectives: finding ways to limit and reduce its own GHG emissions, promoting carbon storage in the soil and developing the production of sustainable renewable energies.
Tam reikia skatinti plėtoti kitokį žemės ūkį, kuriame ekonominiai, socialiniai ir aplinkos uždaviniai geriau derėtų su natūraliu kiekvienos ekosistemos potencialu.
To this end, it is essential to foster the development of a different kind of agriculture better able to reconcile economic, social and environmental imperatives with the natural potential of each ecosystem.
· Dirvožemio konservavimas siekiant sumažinti išmetamus CO2 teršalus ir juos sandėliuoti
· Soil conservation with a view to reducing and storing CO 2 emissions:
Žemės ūkis ir miškai yra pagrindiniai ekonomikos sektoriai, kuriuose dėl žmogaus veiklos susidarančios CO2 dujos gali būti surenkamos, saugomos, sandėliuojamos dirvožemyje kaip rezervuaruose ir kur gali būti užtikrinama, kad jas fotosintezės būdu sugers augalai.
Agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store carbon in the soil by acting as reservoirs, and to fix carbon in plants through photosynthesis.
Taigi BŽŪP būtina skatinti taikyti žemės ūkio metodus, padedančius mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir (arba) gerinti anglies pasisavinimą.
The CAP must therefore encourage farming practices that limit GHG emissions and/or improve carbon fixation.
Turi būti plėtojamas ekologinis ūkininkavimas ir integruoti kovos su klimato kaita metodai – ekologiniu požiūriu veiksmingų sistemų dalis.
Organic farming and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems necessitating further development.
Tačiau dar reikia rasti sprendimus, kurie padėtų pereiti prie tvaresnio ūkininkavimo kitose sistemose, užimančiose daugumą žemės ūkio paskirties žemės plotų.
However, ways must also be found to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland.
Tokių sprendimų yra.
Such solutions do exist.
Konkrečiai įgyvendinant BŽŪP reikia atsižvelgti į eksperimentus, rodančius, kad metodai (pvz., tausojamasis ūkininkavimas), kai supaprastintai įdirbant žemę išlaikoma dirvos augalinė danga (ariant mažiau arba neariant, išlaikant derliaus likučius laukuose) ir skatinamas tarpinių kultūrų auginimas bei sėjomaina, padeda kiek įmanoma padidinti fotosintezės efektyvumą ir sudaryti palankias sąlygas praturtinti dirvožemį organinėmis medžiagomis.
In particular, the CAP must take account of experiments showing that practices (such as conservation farming) involving simplified cultivation techniques (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) provide plant cover and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter.
Tai įrodyta Europos Parlamento iniciatyva įgyvendinant projektą SoCo.
This has been demonstrated, inter alia , by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation.
Tokie metodai naudingi ir ekonominiu požiūriu, nes padeda mažinti energijos ir kitas sąnaudas.
Such practices also have an economic benefit insofar as they reduce the use of energy and of certain inputs.
Reikėtų skatinti diegti tokius papildomus sprendimus:
Additional solutions that should be encouraged include:
- saugoti anglies dioksido turtingas žemes, pvz., durpynus (uždrausti juos įdirbti), ir drėgnas zonas (užuot jas sausinus, apsodinti tinkamais augalais, pvz., nendrėmis);
– protection of carbon-rich land such as peatland (through crop bans) and wetlands (by growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
- modernizuoti ūkius (izoliuoti pastatus, naudoti energiją tausojančius įrenginius ir atsinaujinančiuosius energijos šaltinius).
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies).
Būsimojoje BŽŪP turėtų būti skatinamas šių metodų vystymas vykdant informavimo ir profesinio rengimo veiksmus, taikant skatinamąsias priemones ir investuojant į mokslinius tyrimus; juolab kad jie padeda ir kovoti su dirvožemio alinimu, vandens šaltinių nykimu, tarša, ir išsaugoti biologinę įvairovę.
The future CAP should foster the development of such practices through the provision of information and training, incentive measures and investment in research, particularly given that they are also a means of limiting soil depletion, water scarcity and pollution and preserving biodiversity.
Be to, laikas sukurti tikrą miškininkystės politiką, kurią vykdant būtų galima skatinti tvarų miškų valdymą ir miškininkystės pramonę bei geriau panaudoti miškų sektorių, kadangi jis labiausiai prisideda prie anglies dioksido surinkimo.
It is also time to introduce an effective forestry policy that promotes sustainable forestry management and production and does more to tap the potential of this industry, which is the one that makes the greatest contribution to carbon capture.
· Išmetamo metano ir diazoto monoksido kiekio mažinimas
· Reducing methane and nitrous oxide emissions
Metano išmetimą galima sumažinti tobulinant:
Methane emissions can be cut by improving:
- gyvulininkystės metodus (keičiant žolėdžių šėrimo tvarką, būtent praturtinant pašarą lipidais, atliekant genų selekciją ir pan.).
– farming techniques (modified ruminant diets with increased fat rations, genetic selection, etc.).
Tam reikia stiprinti mokslinius tyrimus ir sukurti maisto programą, kuri, be kita ko, padėtų sumažinti ES priklausomybę nuo augalinių baltymų importo;
To this end, it is essential to step up research efforts and introduce a food programme that will also reduce the EU’s dependence on imported plant proteins; and
- gyvulių išmatų tvarkymą (gerinant sandėliavimo ir augalų tręšimo sistemas bei perdirbimą biodujų gamyklose – vieną svarbiausių išmetamųjų teršalų mažinimo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių vystymo metodų, pritaikomų tuose regionuose, kur tankiai paplitusi gyvulininkystė).
– animal manure management (improving storage and crop application systems and processing such manure in biogas factories – one of the most promising ways of reducing emissions and developing renewable energies, particularly in regions characterised by high-density livestock farming).
· Atsinaujinantieji energijos šaltiniai
· Renewable energy sources
ES tikslai atsinaujinančiųjų energijos šaltinių vystymo srityje ypač svarbūs žemės ūkiui.
The EU’s objectives for the development of renewable energies have a particular bearing on agriculture.
Reikia didinti mokslinių tyrimų ir vystymosi pastangas siekiant eksploatuoti ir geriausiai panaudoti biomasę, gaunamą ir iš žemės ūkio, miškininkystės atliekų bei gyvulininkystės ūkių nuotekų, ir iš žemės ūkio produkcijos gaminamų tausių degalų, su sąlyga, kad dėl tokios gamybos nenukentėtų aprūpinimo maistu saugumas.
There is a need to speed up research and development work on the exploitation and utilisation of farm biomass from farm and forest waste and livestock manure and the production of sustainable agrofuels, provided that the latter do not jeopardise food security.
- Tarptautinė veikla
– International aspects
Reikia specialiose etiketėse informuoti vartotojus apie anglies dioksido kiekį, susidarantį gaminant tam tikrą produktą, tinkamai atlyginti Europos ūkininkams už pastangas mažinti dėl jų veiklos išmetamus teršalus ir skatinti įvairinti vietinę gamybą (būtent augalinių baltymų gamybą ES).
There is a need to inform consumers by means of appropriate carbon footprint labelling, to compensate European farmers fairly for their efforts to reduce emissions, and to encourage local farms to diversify ( inter alia by developing EU production of plant proteins).
ES privalo daugiau investuoti į žemės ūkio vystymosi politiką, siekdama bendradarbiauti skleidžiant gerąją patirtį, ir skatinti kitų tausių žemės ūkio šakų plėtrą pasaulyje, kad būtų užtikrintas aprūpinimo maistu saugumas.
The EU must also reinvest in the rural development policy in order to help disseminate new practices and foster the development of sustainable agriculture elsewhere in the world with a view to ensuring food security.
Be to, ji turi moralinę pareigą kovoti su klimato kaita visuose regionuose, kurie gali nukentėti (nuo jos sukeliamų sausrų, vandens telkinių vandens lygio kilimo ir kitų ekstremalių klimato reiškinių).
In the fight against climate change, it also has a moral duty to all those regions that may be adversely affected by such change (drought, the rising sea level and other extreme climatic phenomena).
Priemonės, kurios padėtų žemės ūkiui prisitaikyti prie klimato atšilimo
Measures to help farming adapt to global warming
Žemės ūkio srityje reikės ne tik stengtis sumažinti klimato atšilimą, bet ir prisitaikyti prie vykstančių jo pokyčių.
In addition to global warming mitigation efforts, farming will have to adapt to the climate change currently taking place.
Ekspertai sutaria, kad, išskyrus tam tikrą Europos šiaurėje gaminamą produkciją, klimato pokyčiai darys neigiamą poveikį visos Europos žemės ūkiui, ypač pietų ir pietryčių regionuose.
With the exception of some north European farms, experts agree that climate change will have a negative net impact on EU agriculture, especially in the south and south-east.
Įgyvendinant BŽŪP būtina remti pagrindines agronomijos prisitaikomąsias priemones, t. y.:
The CAP must encourage the main agronomic adaptation measures, namely:
· optimalų vandens išteklių valdymą (veiksmingiausias drėkinimo sistemas, talpyklas kalnuose ir t. t.);
· optimal water resource management (more efficient irrigation systems, hillside reservoirs, etc.);
· rūšių parinkimą ir tinkamų kultūrų sėjomainą atsižvelgiant į sausrą, ligas ir t. t.;
· choosing crop varieties and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
· dirvožemio apsaugą (užtikrinant organinių medžiagų tiekimą) nuo vandens ir oro sukeliamos erozijos;
· protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
· gyvatvorių arba miško užželdinimą žemės sklypų pakraščiuose, kad jie sulaikytų vandenį, sumažintų jo nutekėjimą, apsaugotų nuo vėjo ir taptų prieglobsčiu augalus apdulkinantiems vabzdžiams;
· planting hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
· vabzdžių ir ligų stebėjimo bei kontrolės priemones;
· monitoring and controlling insects and disease;
· miškų valdymą siekiant sumažinti gaisrų pavojų.
· managing forests in such a way as to limit the risk of fire.
BŽŪP turės būti pritaikyta atsižvelgiant į didėjantį viešosios nuomonės palankumą tvaresnei žemės ūkio politikai, bet turint omenyje ir tai, kad dėl klimato atšilimo gali kilti pavojus gamybos pajėgumams ir pasaulio, įskaitant Europą, gyventojų aprūpinimui maistu.
The CAP will have to meet growing public demand for a more sustainable agricultural policy, while bearing in mind that global warming may jeopardise world food production capacity, including in Europe.
Kaip teigia Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, iki 2050 m., norint pamaitinti 9 mlrd. gyventojų, maisto produktų gamyba pasaulyje turės išaugti 70 proc.
According to the FAO, world food production will have to increase by 70% by 2050 in order to feed 9 billion people.
BŽŪP, kaip ir kitose pasaulio žemės ūkio sistemose, reikės numatyti gaminti daugiau, labiau atsižvelgiant į natūralią pusiausvyrą.
The CAP, like the agricultural sector elsewhere in the world, will have to produce more while showing greater respect for natural balances.
Kol kas plėtojant šią politiką aplinkos klausimai darniai nesprendžiami, nėra bendro požiūrio į juos.
For the time being, the CAP does not address environmental issues in a consistent manner or adopt a holistic approach.
Vertinant bendros žemės ūkio politikos būklę, nepakankamai įsisąmoninti „naujieji iššūkiai“, t. y. klimato kaita, vandens valdymas, atsinaujinantieji energijos šaltiniai ir biologinė įvairovė.
The ‘new challenges’ of climate change, water management, renewable energies and biodiversity were not fully taken on board at the time of the CAP Health Check.
Šiuos uždavinius reikia spręsti naudojant visas BŽŪP priemones, o ne vien antrojo ramsčio subsidijas.
They must be addressed through all the CAP instruments, not just the second-pillar subsidies.
Be to, esama kompleksinio paramos susiejimo sistema, labiau grindžiama privalomomis priemonėmis, o ne rezultatais, ūkininkams labai sudėtinga ir nepadeda įveikti aplinkos problemų.
In addition, the current cross-compliance system, which is based on a best efforts obligation rather than an obligation to achieve results, is very complicated for farmers yet inadequate as a response to environmental issues.
Reikia pradėti kitus veiksmus, grindžiamus perorientavimu į tausius gamybos modelius, o tam turi būti skiriama kompensuojamoji pagalba, kuri padengtų su šiais tikslais susijusias papildomas išlaidas (vietinės ekologinio sertifikavimo sutartys), ir atlyginama už paslaugas, teikiamas siekiant „visuomenės gerovės“ (kaimo teritorijų tvarkymo, biologinės įvairovės išsaugojimo, anglies dioksido surinkimo, maisto saugos ir kt.).
A new approach focusing on sustainable production models should be adopted, necessitating compensatory aid to cover the extra costs arising from these objectives (local eco-certification contracts) and pay for the services rendered to society through the supply of ‘public goods’ (such as the preservation of rural areas, biodiversity conservation, carbon capture and food security).
Klimato atšilimas verčia mus iš naujo kurti vystymosi modelį.
Climate change is forcing us to reinvent our development model.
Kad BŽŪP būtų teisėtai pagrįsta viešąja nuomone ir vėl suteiktų prasmę ūkininko amatui, ji turi tapti žemės ūkio, maisto ir aplinkos politika, turi būti sukurtos tinkamesnės ir tausesnės paramos gamybai sistemos, o jas reikia papildyti reguliavimo priemonėmis, persvarstytomis siekiant sustabdyti rinkų nestabilumo augimą ir užkirsti kelią sveikatai kylantiems pavojams.
In order to regain legitimacy in the eyes of the public and restore meaning to the farming profession, the CAP must be turned into an agricultural, food and environmental policy with fairer, more sustainable farmer support systems coupled with regulatory instruments redesigned to cope with increasing market volatility and growing health risks.
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (nauja redakcija)
on the proposal for a Council regulation on administrative cooperation and combating fraud in the field of value added tax (Recast)
Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnis)
(Recast - Rule 87 of the Rules of Procedure)
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PROJEKTAS....................................................5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................6
TEISĖS REIKALŲ KOMITETO LAIŠKAS...........................................................25
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................27
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2009)0427 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0427 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7-0165/2009 ),
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0165/2009 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį,
– having regard to Article 113 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. lapkričio 12 d. laišką Ekonomikos ir pinigų politikos reikalų komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį,
– having regard to the letter of 12 November 2009 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Economic and Monetary Affairs in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 87 ir 55 straipsnius,
– having regard to Rules 87 and 55 of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A7-0061/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0061/2010 ),
2. ragina Komisiją pagal Europos Sąjungos veikimo sutarties 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union;