natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pasiūlymo trūkumai ir netikslumai
Shortcomings and lack of clarity in the proposal
Nors 1 priedą galima keisti komitologijos būdu, šiuo metu jis neišsamus.
Although it can be modified in the committee procedure, Annex 1 is currently incomplete.
Pranešėjas siūlo taip pat išplėsti ir juridinių asmenų ir struktūrų, ir šalių bei teritorijų, kurių jurisdikcijai jie priklauso, sąrašą.
Your rapporteur proposes extending both the list of jurisdictions concerned as well as that of the legal entities and arrangements.
Mainais būtų galima sukurti procedūrą, kuria remdamosi tos šalys ar teritorijos galėtų prašyti iš šio sąrašo išbraukti tam tikrus asmenis ir struktūras, kurie atitiks tam tikrus reikalavimus.
In exchange, a procedure could be put in place so that the jurisdictions concerned could ask to be excluded from the list of certain entities and arrangements meeting certain conditions.
Be to, ši sistema paskatintų tinkamą mokesčių ir finansų valdymą.
That system would also be a strong incentive towards good tax and financial governance.
Gyvybės draudimo srityje numatytos 95 proc. investuoto kapitalo ir 5 proc. biometrinės rizikos žemutinės ribos gali atverti naujų mokesčių vengimo galimybių.
The envisaged thresholds of 95% of the guaranteed capital and 5% of the biometric risk for life insurance risk creating new opportunities for circumvention.
Taigi reikia išsamiau apsvarstyti Komisijos siūlomų lygmenų tinkamumą.
More consideration should therefore be given to the appropriateness of the levels proposed by the Commission.
Išskaičiuojamojo mokesčio taikymas pereinamuoju laikotarpiu
Transitional period for withholding tax
Šiuo metu Belgijai, Austrijai ir Liuksemburgui taikomas pereinamasis laikotarpis, kuriuo jos gali išvengti automatinių informacijos mainų sistemos ir taikyti alternatyvią išskaičiuojamojo mokesčio sistemą.
Belgium, Austria and Luxembourg are currently benefiting from a transitional period during which they are not required to automatically exchange information, and instead can apply a withholding tax as an alternative.
Šioje srityje Komisija pasiūlymų nepateikė.
The Commission has not made any proposals in this regard.
Pranešėjas pabrėžia, kad ši alternatyvi sistema neturėtų tapti nuolatine, taigi ji turėtų likti pereinamąja ir nustatytą dieną netekti galios.
Your rapporteur stresses that the alternative system should not become permanent; it must remain transitional and come to an end on a specific date.
Persvarstymo sąlyga
Review clause
Komisija privalo kas trejus metus pateikti ataskaitą ir, jei reikia, pateikti pasiūlymų dėl dalinio pakeitimo.
Every three years the Commission is required to present a report, with proposed amendments where appropriate.
Pranešėjas siūlo duoti tam tikrų nurodymų dėl būsimojo Komisijos darbo, būtent dėl taikymo srities išplėtimo įtraukiant kitus pajamų šaltinius (konkrečiai – dividendus ir pridėtinę vertę) bei mokėjimus juridiniams asmenims.
Your rapporteur proposes laying down certain indications regarding the Commission’s work in future, particularly regarding extending the scope to other income sources (dividends and capital gains, in particular) and to payments to legal persons.
Remiantis kai kuriais skaičiavimais, apimančiais visas mokesčių sistemas, mokesčių vengimas Europos Sąjungoje vertinamas daugiau kaip 200 milijardų eurų per metus.
According to some estimates, tax fraud across all tax systems in the European Union amounts to more than EUR 200 billion a year, which represents more than 2% of GDP.
Tačiau akivaizdu, kad tai yra ir socialinis uždavinys, nes šiuos milijardus eurų paėmus iš Europos Sąjungos valstybių narių, sumažės investicijos ir visuotinės svarbos valstybės išlaidos, visų pirma sveikatos, mokymo ar mokslinių tyrimų srityje.
But it is clearly a social issue too, since these billions of euros of which the EU Member States are deprived translate into a reduction in investments and public spending, particularly on health, education and research.
Ši direktyva yra viena veiksmingiausių Europos kovos su mokesčių vengimo skandalu priemonių.
This Directive is one of the most effective European instruments for tackling the scandal of tax fraud.
Turint omenyje neišsenkamą pažeidėjų išradingumą ir lėtą ES teisėkūrą mokesčių srityje, persvarstant direktyvą reikia ne tik užpildyti jau nustatytas spragas, bet ir kiek įmanoma apsaugoti naująsias strategijas nuo mokesčių vengimo.
Taking into account on the one hand the inexhaustible imagination of the perpetrators of fraud, and on the other hand the slowness of EU legislative action in the field of taxation, this revision must not only remedy the shortcomings already established but also, as far as possible, prevent new circumvention strategies.
Tekste kalbama ir apie mokesčių „rojų“ – valstybes ir teritorijas, kurios pelnosi iš per tolerantiško reglamentavimo, ūkinių operacijų neskaidrumo ir anonimiškumo užtikrinimo, labai mažų mokesčių ir minimalaus dalyvavimo teismų ir mokesčių institucijų tarptautiniame bendradarbiavime.
This text also addresses the question of tax havens, i.e. those states and jurisdictions which live off lax regulations, transactions conducted with a lack of transparency and a guarantee of anonymity, a very low level of taxation and minimum international judicial and tax cooperation.
Kadangi pastaroji pasaulio finansų krizė atskleidė neskaidrios ir vis mažiau reguliuojamos sistemos absurdiškumą bei keliamus pavojus, Europos Sąjunga privalo pasinaudoti šio teksto teikiamomis galimybėmis padidinti skaidrumą, kontrolę ir sustiprinti gerą valdymą ne tik ES teritorijoje, bet ir vykdant operacijas su trečiųjų valstybių ir teritorijų teismų institucijomis.
Since the recent global financial crisis has demonstrated the absurdity and dangers of a system which lacks transparency and is becoming less and less regulated, the European Union must seize the opportunity presented by this text to reinforce transparency, control and good governance, not only within the EU but also in operations between the EU and other states and third party jurisdictions.
Tarybos direktyva 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo (toliau – Direktyva) priimta 2003 m.
Council Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments (hereinafter ‘the Directive’) was adopted in 2003.
2005 m. liepos 1 d. valstybės narės pradėjo taikyti jos nuostatas.
The Member States began applying its provisions on 1 July 2005.
Direktyvos tikslas – sudaryti valstybėms narėms galimybę pagal savo įstatymus apmokestinti faktiškųjų savininkų palūkanų forma gautas taupymo pajamas, net jeigu tie savininkai yra vienoje valstybėje narėje apmokestinami fiziniai asmenys, bet gauna šias palūkanų pajamas iš kitos valstybės narės.
The objective of the Directive is to enable Member States to collect tax, in accordance with their laws, on savings income in the form of interest payments from the beneficial owners of such income even when the latter are natural persons liable for tax in one Member State who receive this interest income from another Member State.
Pagal Direktyvos 18 straipsnį Komisija kas trejus metus turi pranešti Tarybai apie šios Direktyvos veikimą ir, remdamasi šiomis ataskaitomis, siūlyti Tarybai atlikti šios Direktyvos pakeitimus, kurie laikomi reikalingais.
Under Article 18 of the Directive the Commission is to report to the Council every three years on the operation of this Directive and propose to the Council, on the basis of these reports, any amendments to the Directive that prove necessary.
2008 m. rugsėjo 15 d. patvirtintoje pirmojoje ataskaitoje Komisija pareiškė, kad dabar įmanoma vengti Direktyvos taikymo pasitelkiant tarpines investicines bendroves (juridinius asmenis arba struktūras), kurioms netaikoma dabartinė oficialioji „faktiškojo savininko“ apibrėžtis (nes apibrėžtis taikoma tik fiziniams asmenims) ir kurios, kita vertus, pagal Direktyvą neprivalo veikti kaip mokėjimų tarpininkai.
In its first report adopted on 15 September 2008 the Commission stated that it was now possible to circumvent the Directive by using interposed investment companies (legal entities or arrangements) which are not covered by the current official definition of ‘beneficial owner’ (since the definition covers only natural persons) and which on the other hand are not obliged under the Directive to act as paying agents.
Direktyvos taikymo taip pat galima išvengti sudarant investicijų portfelį taip, kad pajamoms nebūtų taikoma Direktyvoje nustatyta oficialioji palūkanų apibrėžtis, tačiau būtų užtikrinami skoliniams reikalavimams lygiaverčiai rizikos apribojimai, lankstumas ir sutartinė investicijų grąža.
The Directive may also be circumvented by arranging the investment portfolio in such a way that the income, whilst benefiting from limitations of risk, flexibility and an agreed return on investment equivalent to debt claims, remains outside the formal definition of ‘interest’ within the meaning of the Directive.
Komisijos pasiūlymo tikslai ir pagrindinės siūlomos priemonės
Objectives of the Commission proposal and outline of proposed measures
Komisijos pasiūlymo tikslas – išplėsti Direktyvos taikymo sritį nedidinant ekonominės veiklos vykdytojams tenkančios administracinės naštos.
The objective of the Commission proposal is to broaden the scope of the Directive without increasing the administrative burden for economic operators.
Taip pat siekiama padaryti pakeitimus, kad kiek įmanoma būtų panaikintos Komisijos ataskaitoje nurodytos Direktyvoje likusios spragos ir užkirstas kelias iškraipymams.
It also seeks to make amendments with a view, as far as possible, to closing the remaining loopholes in the Directive disclosed in the Commission report and preventing distortions.
„Faktiškojo savininko“ apibrėžtis
Definition of ‘beneficial owner’
Direktyva šiuo metu netaikoma mokėjimams tiems juridiniams asmenims ir struktūroms, kurie priklauso fiziniams asmenims, todėl fiziniai asmenys turi galimybę išvengti Direktyvos taisyklių taikymo pasitelkdami tarpinį juridinį asmenį arba struktūrą.
The scope of the Directive does not currently cover payments to those legal entities and arrangements which are owned by natural persons, and consequently natural persons have been able to circumvent the rules of the Directive by using an interposed legal entity or arrangement.
Komisija mano, kad „faktiškojo savininko“ apibrėžties išplėtimas, įtraukiant į ją visus mokėjimus juridiniams asmenims ir struktūroms, nebūtų tinkamas sprendimas ir tokia priemonė būtų pernelyg griežta.
The Commission considers that extending the definition of ‘beneficial owner’ to cover all payments to legal entities and arrangements would not be an appropriate solution and would be too heavy-handed.
Komisijos nuomone, veiksmingiau būtų reikalauti, kad mokėjimų tarpininkai naudotųsi su kovos su pinigų plovimu prievolėmis (Direktyva 2005/60EB) susijusia turima informacija (taikytų „skaidrumo“ metodą).
In the Commission’s view a more efficient solution is to ask paying agents to use the information already available to them under the anti-money-laundering obligations (Directive 2005/60/EC) – the ‘look-through’ procedure.
Taip siekiama užtikrinti, kad visi fiziniai asmenys, besinaudojantys kitais tarpininkais, kurie gauna jų taupymo produktą, būtų faktiškai apmokestinami savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje.
In this way it seeks to ensure that all those natural persons who make use of other intermediate agents receiving the product of their savings are actually taxed in their Member State of residence.
Pagal pasiūlymą ES mokėjimų tarpininkai taikytų skaidrumo metodą mokėjimams tokiems ne ES juridiniams asmenims ir struktūroms, kurių šalyje neužtikrinamas atitinkamas tokiems juridiniams asmenims arba struktūroms sumokėtų palūkanų apmokestinimas.
Under the proposal, paying agents located in the EU would apply the look-through procedure to payments made to such legal entities and arrangements situated outside the EU where appropriate taxation of interest income paid to these legal entities or arrangements is not ensured.
Šie juridiniai asmenys ir struktūros išvardyti I priede.
These legal entities and arrangements are listed in Annex I.
Galiojančių kovos su pinigų plovimu taisyklių taikymas grindžiamas argumentu, kad taip išvengiama papildomos administracinės naštos.
The arguments used to support the use of existing anti-money-laundering rules is that this avoids an additional administrative burden.
Tačiau nuorodos į minėtą direktyvą kelia problemų, iš dalies dėl terminijos skirtumų, dėl kurių sunku aiškinti direktyvą.
However, references to the above-mentioned directive are problematic, partly because of the terminological differences which make the interpretation of the directive difficult.
Duomenų rinkimo sistema, kurios paskirtis – užkirsti kelią pinigų plovimui, pati savaime netinkama siekiant Direktyvos tikslo užkirsti kelią mokesčių vengimui.
The data collection system designed to prevent money laundering is not in itself suited to the Directive’s purpose of preventing tax avoidance.
Reikėtų papildomai išaiškinti kovos su pinigų plovimu taisyklių taikymą šioje Direktyvoje, kad būtų išvengta neaiškumų.
The use of the anti-money-laundering rules in this directive should be further clarified to avoid uncertainties.
„Mokėjimų tarpininkas“ ir „mokėjimų tarpininkas mokėjimo atžvilgiu“
‘Paying agent’ and ‘paying agent upon receipt’
Komisija siūlo Direktyvos 4 straipsnyje išaiškinti „mokėjimų tarpininko“ sąvoką, ir pagal jos siūlomą pakeitimą bet kokia tarpinė struktūra būtų įpareigota veikti kaip „mokėjimų tarpininkas palūkanų mokėjimo atžvilgiu“.
The Commission proposes in Article 4 of the Directive to clarify the term ‘paying agent’, and under its amendment any intermediate structure would be required to operate as a ‘paying agent upon receipt of an interest payment’.
Komisija siūlo pateikti III priede „teigiamą“ visų „mokėjimų tarpininkais palūkanų mokėjimo atžvilgiu“ laikytinų juridinių asmenų ir struktūrų sąrašą.
It proposes to add a positive list containing all the entities and legal arrangements regarded as ‘paying agents upon receipt of an interest payment’ as Annex III.
Tačiau tebėra neaišku, kaip būtų paskirstoma mokėjimų tarpininkų atsakomybė tais atvejais, kai, prieš taupymo grąžai pasiekiant faktiškąjį savininką, tarpinės struktūros vaidmenį atlieka keli mokėjimų tarpininkai.
However, the division of responsibility among paying agents remains unclear in situations where several paying agents operate as intermediate structures before the yield from the savings reaches the beneficial owner.
„Palūkanų mokėjimų“ apibrėžtis
Definition of ‘interest payments’
Komisija siūlo pakeisti Direktyvos 6 straipsnį taip, kad gautų „palūkanų“ apibrėžtis, be pajamų iš palūkanų, taip pat apimtų ir palūkanoms iš esmės lygiavertes iš vertybinių popierių gaunamas pajamas, kurias investuotojas gali laikyti lygiavertėmis skoliniams reikalavimams, nes jų rizika yra žinoma ir didesnė už skolinių reikalavimų riziką (vertybinių popierių galiojimo termino pabaigoje investuotojas atgauna ne mažiau kaip 95 % investuotojo kapitalo).
The Commission proposes to amend Article 6 of the Directive so that the definition of ‘interest’ received covers not only income from interest but also income substantially equivalent to interest income which is obtained from securities and may be regarded by the investor as equivalent to debt claims, because the risk inherent in them is known and is greater than that of debt claims (the investor obtains at least 95% of the invested capital back at the end of the term of the securities).
Pasiūlyme siekiama kuo mažiau apkrauti investavimo veiklą šiame sektoriuje; 95 % garantuoto kapitalo ribinis lygis vertybinių popierių atžvilgiu yra pagrįstas, o nepatogumai, atsižvelgiant į pakeitimo duodamą naudą, yra proporcingi.
The proposal seeks to place as little strain as possible on investment activity in this sector; the threshold level of 95% guaranteed capital is justified as regards the securities and the inconvenience caused is proportionate in the light of the benefit derived from the amendment.
Komisija taip pat siūlo išplėsti Direktyvos taikymo sritį, įtraukiant išmokas pagal tas gyvybės draudimo sutartis, kurias galima tiesiogiai prilyginti kolektyvinio investavimo subjektams, nes jų faktiniai teigiami veiklos rezultatai, dėl kurių gali būti mokamos išmokos, yra tiesiogiai susiję su pajamomis iš skolinių reikalavimų arba lygiaverčių pajamų pagal Direktyvą ir jos neteikia draudimo nuo didelės biometrinės rizikos (mažiau nei 5 %).
The Commission also proposes to extend the scope of the Directive to cover benefits from those life insurance contracts which can be directly compared to undertakings for collective investment, since their actual positive performance from which the benefits arise is fully linked to income from debt claims or equivalent income under the Directive and since they provide no significant biometric risk coverage (below 5%).
Tokių gyvybės draudimo produktų įtraukimas į apibrėžtį susijęs su mokesčių vengimo atvejais, kurių, kaip tvirtina Komisija, padarius tokį pakeitimą, ateityje galima išvengti.
Extending the definition to such life insurance products is linked to cases of tax evasion which the Commission claims can be prevented in future by such an amendment.
Tačiau būtų geriau nustatyti bendresnę taisyklę, siekiant užkirsti kelią galimybėms išvengti Direktyvos taikymo, kai sukuriami nauji investavimo produktai.
It would be better, however, to aim for a more general rule, seeking to prevent circumvention of the Directive when new investment products are developed.
Rasti veiksmingų ir kartu proporcingų tam reikalingų priemonių bus sunku.
It will be challenging to find effective but nevertheless proportionate means of doing this.
Išskaičiuojamojo mokesčio taikymo pereinamasis laikotarpis
Transitional period for collection of withholding tax
Belgija, Austrija ir Liuksemburgas taiko dabartinėje Direktyvoje nustatytą pereinamąjį laikotarpį, kuriuo jos taiko alternatyviąją išskaičiuojamojo mokesčio sistemą ir nėra įtraukiamos į privalomojo keitimosi duomenimis sistemą.
Belgium, Austria and Luxembourg are making use of a transitional period under the current Directive, during which time they remain outside the automatic data exchange system, applying an alternative withholding tax system.
Komisija nepateikė jokių pasiūlymų šiuo klausimu.
The Commission makes no proposals on this matter.
Komisija taip pat nepateikė jokių pasiūlymų dėl mokesčio pajamų padalijimo, kai taikomas išskaičiuojamasis mokestis.
The Commission has also made no proposals for the distribution of tax income when a withholding tax is used.
Komisijos siūlomi Direktyvos pakeitimai būtini siekiant užkirsti kelią mokesčių vengimui ir išaiškinti dabartinės Direktyvos taikymo sritį.
The amendments proposed by the Commission to the Directive are necessary to prevent tax evasion and clarify the scope of the current Directive.
Tačiau kai kurie siūlomi pakeitimai tebėra neaiškūs ir būtina juos išaiškinti.
The proposed amendments are, however, still less than clear in places and in need of interpretation.
(13b) Taip peržiūrėdama, kaip veikia ši direktyva, Komisija turėtų skirti ypatingą dėmesį tų tipų kapitalo pajamoms, kurios dar nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, pvz., pajamoms, gaunamoms iš gyvybės draudimo produktų, anuitetų, apsikeitimo sandorių ir tam tikrų pensijų.
(13b) In thus reviewing the operation of this Directive, the Commission should pay specific attention to those types of capital income, such as income derived from life assurance products, annuities, swaps and certain pensions, that are not yet within the scope of this Directive.
e) išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią draudžiama nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei 5 % apdrausto kapitalo ir kurios faktinis vykdymas yra visiškai susijęs su a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių palūkanomis arba pajamomis; šiuo tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
e) išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią suteikiama apsauga nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei 5 % apdrausto pradinio kapitalo ir kurios faktinis dydis yra visiškai susijęs su a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių palūkanomis arba pajamomis; šiuo tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the initial capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
Būtina paaiškinti apdrausto kapitalo apibrėžtį.
It is essential to have clarification to the definition of insured capital.
Šio straipsnio 1 dalies aa punkte nurodytos pajamos palūkanų mokėjimu laikomos tik tuo atveju, jeigu vertybiniai popieriai, duodantys tokias pajamas, išleidžiami 2008 m. gruodžio 1 d. arba vėliau.
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued on or after 1 December 2008 .
Šio straipsnio 1 dalies aa punkte nurodytos pajamos palūkanų mokėjimu laikomos tik tuo atveju, jeigu vertybiniai popieriai, duodantys tokias pajamas, išleidžiami praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos arba vėliau.
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued six months after the date of publication of this Directive or later .
Nebūtų protinga net neįsigaliojus direktyvai numatyti naujų draudikų pareigų, susijusių su informacijos rinkimu.
It would be unreasonable to impose on the insurance operators new information collection obligations even before the date of the entry into force of the directive.
Išmokos pagal gyvybės draudimo sutartis palūkanų mokėjimu, nurodytu šio straipsnio 1 dalis e punkte, laikomos tuo atveju, jeigu gyvybės draudimo sutartys, numatančios tokias išmokas, pirmą kartą buvo pasirašytos 2008 m. gruodžio 1 d. arba vėliau.“
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed on or after 1 December 2008 .
Išmokos pagal gyvybės draudimo sutartis palūkanų mokėjimu, nurodytu šio straipsnio 1 dalies e punkte, laikomos tuo atveju, jeigu gyvybės draudimo sutartys, numatančios tokias išmokas, pirmą kartą buvo pasirašytos praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos arba vėliau.“
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed six months after the date of publication of this Directive or later .
18 straipsnio 1 sakinys
Article 18 – sentence 1