natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. pažymi, kad euroobligacijos vis dažniau minimos kaip bendra skolų valdymo priemonė; atkreipia dėmesį į visus pasiūlymus ir iniciatyvas šiuo klausimu; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją nedelsiant reaguoti į rezoliucijoje dėl nuolatinio krizių valdymo mechanizmo ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) išsakytą Parlamento raginimą pateikti politinį signalą, būtiną kad Komisija pradėtų tyrimą dėl būsimų euro obligacijų sistemos, pagal kurią aiškiai nurodomos sąlygos, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms joje dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai;
Notes that Eurobonds are increasingly referred to as a common debt management instrument; notes all recent proposals and initiatives to that effect; calls on the European Council and the Commission to provide an immediate response to call Parliament made in its resolution on the permanent crisis mechanism ( P7_TA-PROV(2010)0491 ) for the necessary political signal to be given for a Commission investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole;
36. pabrėžia, kad dabartinis mokesčių modelis turėtų visiškai apimti principą „teršėjas moka“ naudojant novatoriškas finansavimo priemones, kad mokesčių našta laipsniškai būtų nukreipta į veiklą, dėl kurios teršiama aplinka, išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba naudojama daug išteklių;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
50. pripažįsta, kad anglies dioksido mokestis būtų priemonė, skirta išmetimų teršalų kiekiui sumažinti, o ne ilgalaikis pajamų šaltinis, nes šis šaltinis galiausiai išsektų, jei priemonė būtų veiksminga;
Considers, also, that the thrifty use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
57. pabrėžia, kad norint taikyti novatoriškas finansavimo sistemas būtina sąlyga – vieša priežiūra ir jų skaidrumas, atsižvelgiant į pastarojo meto finansų ir maisto krizių patirtį;
Stresses that public supervision and transparency of innovative financing systems are a sine qua non for their introduction, reflecting the lessons of the recent financial and food crises;
67. mano, kad OPV nepavyks panaikinti skurdo, jei G20, ES ir finansų institucijos neužims tvirtos pozicijos, kovodamos su korumpuotomis administracijomis šalyse gavėjose; todėl pabrėžia, kad reikia padidinti besivystančių šalių mokesčių institucijų, teismų sistemų ir kovos su korupcija tarnybų stiprinimo srities ES paramą; primygtinai ragina ES valstybes nares kovoti su įmonių, kurios įsisteigusios jų jurisdikcijos teritorijose, tačiau veiklą vykdo besivystančiose šalyse, kyšininkavimu;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
10 kartų daugiau nei OPV, per metus dėl tokių neteisėtų veiksmų kaip neteisėti kapitalo srautai ir mokesčių vengimas, kurių prevencija ir mažinimas gali būti lemiami siekiant TVT; ragina ES ir jos valstybes nares kovą su mokesčių rojais, korupcija ir žalingomis mokesčių struktūromis laikyti svarbiausiu darbotvarkės klausimu visuose tarptautiniuose forumuose, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims didinti savo pajamas;
Recalls that an estimated EUR 800 billion, i.e. 10 times the amount of ODA, is lost annually from developing countries through illicit practices such as unlawful capital flows and tax evasion, the prevention and reduction of which could prove decisive in achieving the MDGs; urges the EU and its Member States to place the fight against tax havens, corruption and harmful tax structures at the top of the agenda in all international fora so as to enable developing countries to increase their domestic revenues;
72. pažymi, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės daug besivystančių šalių pateks į naują skolų krizę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares atnaujinti savo pastangas siekiant palengvinti besivystančių šalių skolos naštą;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
Bendri diskusijos dėl novatoriško finansavimo pagrindai
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
2007–2009 m. pasaulinė ekonomikos ir finansų krizė atskleidė rimtus pasaulinės finansų sistemos reguliavimo ir priežiūros sistemos trūkumus.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
Šiandien finansinių sandorių apimtis labai išaugo ir pastebimas atotrūkis tarp finansinių sandorių kiekio ir tikrojo pasaulio pagrindinių poreikių.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Be to, nauji prekybos modeliai, pvz., trumpalaikis investavimas ir automatizuota sparčioji prekyba, atlieka pagrindinį vaidmenį vykstant visuotiniams finansų pokyčiams ir paskatino per didelius svyravimus ir rizikos prisiėmimą.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
Aišku, kad finansų sektorius plačiu mastu perėjo nuo tikrosios ekonomikos poreikių finansavimo vaidmens prie trumpalaikio pelno siekimo vykdydamas operacijas, kurios gali turėti rimtą poveikį rinkos kainoms.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
ES po finansų krizės kilo 2009–2010 m. fiskalinė krizė, svarbus ją paskatinęs veiksnys buvo per didelis ir daugeliu atvejų nepagrįstas rinkų spaudimas, nukreiptas prieš nacionalines obligacijas.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Trumpalaikio pelno siekimas ir labai spekuliatyvaus pobūdžio sandoriai skatino krizę ir pabrėžė aiškų neveiksmingo finansų reguliavimo ir priežiūros bei viešųjų finansų tvarumo ryšį.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
Šios elgsenos paskatintų problemų rinkose sprendimo našta visame pasaulyje visiškai atiteko viešiesiems finansams ir piliečiams, o krizės protrūkio metu trilijonai dolerių buvo išleista teikiant pagalbą pagrindiniams finansų sektoriaus veikėjams, kurie buvo per dideli, kad žlugtų.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
Vis dėlto šiuo metu aišku, kad pasaulis ir ES negali leisti ir neturėtų leisti kilti kitai panašaus masto krizei.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
Pirmoji reakcija pasauliniu lygiu (G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose po krizės protrūkio), taip pat ES lygiu, buvo siekis įvykdyti konkrečius reguliavimo ir priežiūros pokyčius, kurie padėtų formuoti saugesnę finansinę aplinką ir užkirstų kelią panašiai krizei ateityje.
The first reactions at the global level (in the G20 summits that followed the outburst of the crisis) but also at EU level were to go forward with concrete regulatory and supervisory changes that would help shape a safer financial environment and would prevent similar crisis in the future.
Siekiant pateikti išsamius ir integruotus krizės sprendimus reikalingos naujos priemonės, kurias taikant galima:
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ pažaboti spekuliaciją ir atkurti pagrindinį finansų sektoriaus vaidmenį, kad jis tenkintų tikrosios ekonomikos poreikius ir būtų remiamos ilgalaikės investicijos;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ užtikrinti teisingą naštos paskirstymą, ypač tarp pagrindinių finansų srities veikėjų;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ sukurti naujus papildomus išteklius siekiant išspręsti visuotines ir Europos problemas, pvz., pasiekti su klimato kaita susijusius ir vystymosi tikslus, ir užtikrinti ilgalaikį didesnį augimą vykdant ES 2020 m. strategiją.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Siekiant spręsti šiuos tris uždavinius reikia priemonių, kurios gali atlikti daugelį vaidmenų.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
Įprastų apmokestinimo priemonių, nukreiptų tik į pajamų didinimą, nepakanka.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
Be to, viešųjų išlaidų mažinimas ir tolesnis dabartinių mokesčių tarifų didinimas negali būti tvarus atsakas atsižvelgiant į dabartinį poreikį stiprinti pasaulinį ir Europos ekonomikos augimą.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Reikia rinktis skatinimą, o ne vienapusišką taupymo strategiją, ir atsižvelgiant į tai diskusijos dėl novatoriško finansavimo priemonių turėtų tapti pagrindiniu mūsų prioritetu.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Taikant novatoriško finansavimo priemones šiandienos problemos gali būti išspręstos, nes jos tuo pačiu metu gali atlikti reguliavimo vaidmenį (pvz., stiprinant rinkos efektyvumą, skaidrumą ir stabilumą) ir pajamų didinimo vaidmenį (kuriant svarbius naujus išteklius ES ir nacionaliniams biudžetams).
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
Papildomų pajamų skyrimas
The allocation of the additional revenues
ES ir nacionalinės politikos vykdytojai dėmesį sutelkia į pajamų potencialą, atsirandantį dėl šių naujų finansavimo priemonių.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
Vis dėlto neturėtume pamiršti, kad tik priėmus susitarimą dėl novatoriškos priemonės įgyvendinimo galima tikrai konkrečiai diskutuoti apie naujas pajamas.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Esama įvairių su šių pajamų valdymu susijusių argumentų ir pasirinkimų, kuriuos reikia priimti.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
Vis dėlto iš esmės turėtume sutikti, kad siekiant, jog šios novatoriško finansavimo priemonės turėtų pridėtinę vertę, kuri mums reikalinga, didelė šių pajamų dalis turėtų būti skirta ES biudžetui, kad būtų finansuojami ES projektai ir politika.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Nereikėtų pamiršti, kad šiandien labai svarbu pasiekti susitarimą ir taikyti novatoriško finansavimo priemones, o pajamų skyrimo klausimas yra antraeilis.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Finansų sektoriaus apmokestinimas
Taxation on Financial Sector
Priešingai nei kitos pramonės šakos, gaminančios prekes ir teikiančios paslaugas galutiniams vartotojams, finansų sektoriui dažniausiai netaikomi mokesčiai.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
ES visai pagrindinei finansų veiklai taikoma atleidimo nuo PVM tvarka.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
Tuo pačiu metu finansų sektoriaus veikla sudaro 73,5 proc. visuotinio BVP, todėl jų atleidimas nuo mokesčių labai iškreipia rinką.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Finansinių sandorių mokesčio (FSM) idėja, siūloma jau nuo 1930 m., yra labai naudinga ypač šiandien, po krizės.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
FSM pajamų potencialui siekiant beveik 200 mlrd. eurų ES ir 650 mlrd. dolerių pasauliniu lygiu, jis gali labai prisidėti sprendžiant naujų ir tvarių išteklių poreikio klausimą.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Pasaulinė krizė parodė, kad reikalingi pasauliniai sprendimai, todėl pasaulinio masto FSM įvedimas, be abejo, yra geriausias įmanomas būdas siekti pažangos.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Vis dėlto, nepaisant pažangaus požiūrio G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose iškart po krizės, šiandien, atrodo, linkstama grįžti prie įprastos tvarkos.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Jei praleisime šia progą ir nesiimsime priemonių, nepasimokysime iš krizės ir pasmerksime savo ekonomikas kitam smūgiui ateinančiais metais.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
Šiandien ES yra didžiausia finansų rinka pasaulyje, todėl ji suinteresuota nesidangstyti savo tarptautinių partnerių vengimu, bet imtis vadovaujamo vaidmens pasauliniu ir Europos lygmenimis.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
Tai turėtų būti pirmas žingsnis siekiant pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl ES FSM įvedimo.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
Tuo pačiu metu tai suteiktų aiškius įgaliojimus ES daryti spaudimą G 20 lygiu.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
Atsižvelgiant į argumentą dėl konkurencingumo rizikos, kurią galėtų sukelti vienašališkas ES FSM įvedimas, naujausi JK žyminio mokesčio arba Honkongo FSM pavyzdžiai rodo, kad gerai apibrėžus FSM galima veiksmingai įveikti šią rizika ir išvengti sandorių srauto.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Be to, investuotojai nenorės rinktis mažiau žinomų ar neskaidrių jurisdikcijų, jei sandorių išlaidos bus nedidelės.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Pagrindiniai migruoti linkę veikėjai bus itin trumpalaikio pelno siekiantys prekybininkai (kuriems teks pagrindinė našta), bet net jei dalis trumpalaikių sandorių bus atliekami už ES ribų, tai galėtų būti naudinga Europos ekonomikai.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
Pagrindinės ES FSM charakteristikos turėtų būti:
The main features for an EU FTT should be:
§ žemas tarifas, nuo 0,01 proc. iki 0,05 proc., kad nekiltų didelė sandorių srauto rizika;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ plati mokesčių bazė, įskaitant kiekvieną sandorių rūšį, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos ir išvengta srautų į mažiau reguliuojamas finansų sektoriaus dalis;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ aiškiai apibrėžtos išimtys ir ribos atsižvelgiant į mažmeninių ir smulkių investuotojų poreikius.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
Be FSM dabartinė diskusija apie finansų sektoriaus apmokestinimą apima dvi kitas priemones: bankų rinkliavas ir finansinės veiklos mokestį (FVM).
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Atrodo, kad abi jas remia TVF ir Komisija.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Vis dėlto nepaisant to, kad abiejų priemonių pajamų potencialas yra mažesnis negu FSM, abiem atvejais nesama reguliavimo vertės.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Nei bankų rinkliavos, nei FVM negali tiesiogiai prisidėti prie spekuliacijos pažabojimo ir rinkų stabilumo bei efektyvumo stiprinimo.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Bankų rinkliavos pagrįstos balansų pozicijomis neapimant šešėlinės bankų sistemos sandorių, kurie kaip tik ir kelia pagrindinę riziką.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
FVM yra pelno, gaunamo iš finansinių sandorių, mokestis , bet neatsižvelgiama į paties sandorio kokybę.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Todėl jie jokiu būdu negali būti alternatyva FSM.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Vis dėlto kiekviena priemonė gali atlikti papildomą vaidmenį.
Each one however can assume a supplementary role:
Bankų rinkliavos, kaip priemonė finansuoti nacionalinius krizės reguliavimo fondus bankų sektoriuje užtikrinant, kad kitos krizės atveju jos išlaidas padengs pats sektorius.
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
FVM, kaip papildoma priemonė tuo atveju, jei įvedus FSM finansų sektoriaus pajamos ir toliau bus per didelės ir teisingo apmokestinimo principas reikalautų įvesti papildomą mokestį.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
Dėl bendros Europos finansų priemonės, kurią taikant būtų galima bendrai valdyti skolą abipusiai sujungiant užsienio skolų su valstybės garantija dalis, idėjos diskutuojama ilgai.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinę finansų ir fiskalinę krizę būtinybė stiprinti ekonomikos valdymą ir sukurti nuolatines priemones ir mechanizmus tapo aiškesnė negu bet kada anksčiau.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
Taigi šiandien labiau negu bet kada reikia atlikti išsamų poveikio vertinimą visiškai ištiriant euroobligacijų skirtingas galimybes.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Tuo pačiu metu euroobligacijų idėja taip pat susijusi su pagrindinių projektų ir infrastruktūros ES lygiu finansavimu.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Tai papildoma galimybė, kurią galime vertinti palankiai ir raginti įtraukti į minėtą galimybių studiją.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Atsižvelgiant į tai, kad euroobligacijos šiuo metu atlieka įvairų vaidmenį, taip pat būtų naudinga visiškai įvertinti galimybę sukurti nuolatinę ES instituciją, kuri būtų atsakinga už euroobligacijų išleidimą ir valdymą.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Energetikos sektoriaus apmokestinimas
Taxation of the energy sector
Darbo sektoriui šiuo metu tenka pagrindinė mokesčių našta, o sektoriai, turintys didelį neigiamą išorinį poveikį, priešingai, nemoka savo teisingos mokesčių dalies.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Be finansų sektoriaus į šią kategoriją patenka aplinką teršiančios veiklos sektorius.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Reikia įgyvendinti principą „teršėjas moka“, kad mokesčių našta būtų perkelta iš darbo sektoriaus ir atitektų aplinką teršiančiam sektoriui.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
Šiuo metu ES emisijos leidimų sistema apima tik specialias Europos ekonomikos dalis ir daugiausiai pramonės sektorių.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Tuo pačiu metu Energijos mokesčių direktyvoje neišskiriamos mažo ir didelio CO2 kiekio paslaugos ir netaikomi energijos kiekio ar energijos vartojimo efektyvumo kriterijai.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.