natgillin/translations-raw huggingface dataset:
iv) į aplinkosaugą ir ekologines technologijas,
(iv) in the protection of the environment and in eco-technologies,
v) į darbo, socialinius, aplinkosaugos ir saugos standartų patobulinimą siekiant suvienodinti pagal aukščiausio lygio standartus,
(v) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
vi) į socialinę ekonomiką;
(vi) in the social economy;
mano, kad aplinkosaugos politika galėtų būti svarbi ekonomikos galimybė ir tiesiogiai ir netiesiogiai padės sukurti daugiau darbo vietų, jei naujovių ir pramonės politika būtų skirtos tvariajai plėtrai skatinti;
Considers that the environmental policy can represent a major economic opportunity to create jobs both directly and indirectly on a large scale if innovation and industrial policies are focused on the promotion of sustainable development;
Nacionalinių reformos programų ir Metinės pažangos ataskaitos įvertinimas, skirtas 2006 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų tarybos susitikimui
Evaluation of the national reform programmes and the Annual Progress Report in view of the Spring 2006 European Council
pabrėžia, kad Bendrijos Lisabonos programa ir nacionalinės reformų programos, atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos Strategiją, yra nacionalinių struktūrinių reformų pagrindimo ir tų pačių reformų įgyvendinimo pagreitinimo priemonė visose valstybėse narėse, ypač darbo rinkos ir socialinio draudimo reformos turės didelių ekonominių ir socialinių pasekmių, kurias dar labiau paskatins integruotosios gairės ir Stabilumo ir augimo paktas;
Stresses that the Community Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact;
atkreipia dėmesį į Komisijos Metinę pažangos ataskaitą ir apgailestauja, kad Komisija, pateikdama esminius prioritetus, kuriais siekiama atskleisti verslo potencialą ir skatinti privačias investicijas, vėl parodė savo tendencingumą, susijusį su:
Takes note of the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, namely by:
i) pateikiamu pagrindimu, kad reikia toliau privatizuoti socialinės apsaugos sistemą, mažinti socialinės apsaugos išmokas, padidinti įstatyminį ir realųjį pensinį amžių,
(i) providing justification to further privatise social security, reduce social benefits and increase the statutory and effective retirement age,
ii) primygtinu reikalavimu daugiau lankstumo darbo rinkoje ir pristatoma nauja „lankstaus saugumo“ (angl. flexicurity ) sąvoka, kuri yra lygiareikšmė „tinkamumui įdarbinti“ (angl. employability ),
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’,
iii) investicijų į mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir švietimą palikimu laisvos rinkos sričiai – taip grindžiama nuostata, kad žinios ir tyrimai turi būti naudingi,
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge and research,
iv) primygtinu reikalaujamu visiškai liberalizuoti energijos rinką, kai visuotinis prioritetas suteikiamas paslaugų vidaus rinkos kūrimui;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
apgailestauja, kad Komisija nustatė naują „lankstaus saugumo“ (angl. flexicurity ) sąvoką, kuri apibrėžiama kaip pakankamai lanksčių darbo sutarčių derinimas su darbo rinkos politika, pagal kurią skatinama keltis iš vienos darbo vietos į kitą; mano, kad ši sąvoka yra lygiareikšmė „tinkamumo įdarbinti“ (angl. employability ) sąvokai, kuri reiškia, kad atsakomybė susirasti darbą tenka darbuotojui; pabrėžia, kad abi sąvokos vartojamos, kai skatinama panaikinti darbo rinkos reglamentavimą ir liberalizuoti atleidimą iš darbo, taip keliant pavojų socialinei sanglaudai ir darbo kokybei;
Regrets the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market polices that support switches from one job to another; considers that this concept is in parallel with the ‘employability’ concept that puts the responsibility for getting a job on the worker; stresses that both concepts promote labour deregulation and the liberalisation of lay-offs, putting social cohesion and quality of work at stake;
labai susirūpinęs dėl to, kad pagrindinės antrosios kartos nacionalinių strateginių programų gairės rodo socialinių sistemų privatizavimo, pensinio amžiaus padidinimo ir socialinių išmokų mažinimo tendenciją; apgailestauja, kad Komisija ir toliau primygtinai reikalauja paruošti dirvą vad. socialinės apsaugos sistemos modernizavimui;
Is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, the increase of the pension age and the reduction in the level of benefits; regrets that the Commission insists in further paving the way for the so-called ‘modernisation’ of social protection systems;
mano, kad Komisijos ir Tarybos panaudojant Lisabonos strategiją daromas spaudimas toliau griauti / privatizuoti valstybinių pensijų ramstį ir padidinti įstatyminį ir realųjį pensinį amžių yra nepagrįstas; atmeta visus pasiūlymus dėl įstatyminio pensinio amžiaus padidinimo;
Considers unjustified the pressures of the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age;
apgailestauja, kad aštuoniose pagrindinėse ES priemonėse, kurias pernai pristatė Komisija, pirmenybė teikiama paslaugų vidaus rinkos kūrimo pabaigai ir Bolkesteino direktyvos patvirtinimui; pakartoja, jog yra pasiryžęs atsižvelgti į paslaugų sektoriaus svarbą Europos ekonomikai ir darbo vietų kūrimui, tačiau laikosi nuomonės, kad paslaugų rinkos liberalizavimas skatintų darbo jėgos dereguliavimą, socialinį ir aplinkosauginį dempingą, viešosios paslaugos, darbo vietos, socialinės ir vartotojų teisės atsidurtų pavojuje; atmeta Bolkesteino direktyvą ir ragina Komisiją atšaukti pasiūlymą dėl paslaugų vidaus rinkoje direktyvos;
Regrets that on the eight key EU measures presented by the Commission last year, priority is given to the completion of the internal market for services and the approval of the ‘Bolkestein Directive’; reiterates its determination to take into account the economic importance of the services sector for the European economy and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour de-regulation, social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; rejects the ‘Bolkestein Directive’ and calls on the Commission to withdraw its proposal for a directive on services in the internal market;
pabrėžia, kad lanksčios darbo rinkos ir nesaugių darbo vietų skatinimas akivaizdžiai prieštarauja poreikiui pagerinti visus darbo vietų kokybės aspektus; pažymi, kad darbo rinkos reformų padarinys buvo produktyvumo augimo sumažėjimas; ragina Komisiją parengti pranešimą apie darbo vietos kokybės ir produktyvumo ryšį;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that the labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the links between the quality of work and productivity;
atkreipia dėmesį į labai įsišaknijusią darbuotojų, vartotojų ir viešųjų paslaugų užsakovų kovą ir pasipriešinimą besitęsiančiam darbo jėgos liberalizacijos ir socialinės apsaugos reformos procesui, raginą per pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą į tai atsižvelgti ir įtraukti profsąjungų, vartotojų organizacijų ir viešųjų paslaugų užsakovų asociacijų pateiktus pasiūlymus;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and to incorporate the proposals being put forward by trade unions, consumers’ organisations and public-service users’ associations;
apgailestauja, kad Komisija savo komunikate visiškai nesilaiko socialinės darbotvarkės – socialinės integracijos strategijos kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, kaip buvo nurodyta 2005 m. pavasario pranešime;
Regrets that the Commission completely neglected the social agenda – namely the social inclusion strategy in the fight against poverty and social exclusion – in its communication, as it did its Spring Report for 2005;
apgailestauja, kad daugelyje nacionalinių refomų planų neminima socialinės integracijos strategija, nepaisant to, kad ji yra vienas iš 2000 m. kovo mėn. nustatytos socialinės darbotvarkės ir Lisabonos strategijos ramsčių; pažymi, kad 72 milijonams asmenų išsiplėtusioje ES gresia skurdo pavojus; ragina per pavasarį vyksiantį vadovų susitikimą nustatyti didelį tikslą – perpus sumažinti ES skurdo lygį iki 2010 m. ir perpus sumažinti S80/S20 rodikliu išreikštą pajamų nelygybės lygį;
Regrets that the most of the national reform programmes do not mention the social inclusion strategy, in spite of it being one of the pillars of the social agenda and the Lisbon Strategy established in March 2000; notes that 72 million people in the enlarged EU are at risk from poverty; calls on the Spring European Council to set an ambitious target to halve the EU’s poverty rate by 2010 and to halve the level of income inequalities as expressed by the S80/S20 indicator;
apgailestauja, kad daugelyje nacionalinių reformų planų dėmesys sutelkiamas tik į didesnį darbo vietų skaičių, bet nekalbama apie kitą medalio pusę – jų kokybę; pabrėžia, kad metinėje pažangos ataskaitoje ir nacionalinių reformų planuose nebuvo pakankamai išnagrinėta, kaip skatinti darbo kokybę visais požiūriais, ir mano, kad ES turėtų teikti tam pirmenybę, nes darbo kokybė glaudžiai susijusi su gyvenimo kokybe, socialine įtrauktimi ir produktyvumu; ragina pavasarį vyksiančiame Europos Vadovų susitikime užsibrėžti tikslą, kad pusė terminuotą darbo sutartį turinčių darbuotojų ES iki 2010 m. turėtų neterminuotą darbo sutartį;
Regrets that most of the national reform programmes concentrate only on ‘more’ jobs, neglecting ‘better’ jobs – the other side of the coin; stresses that the promotion of quality of work in all its aspects has not been properly tackled in the Annual Progress Report or in the national reform programmes and considers that this should be a priority for the EU because it is deeply connected with the quality of life, social inclusion and productivity; calls on the Spring European Council to establish as a target that half of the EU percentage of employees with fixed-term contracts will have a permanent contract by 2010;
Pabrėžia viešųjų paslaugų ir jų teikimo svarbą siekiant skatinti socialinę, ekonominę ir regioninę sanglaudą Europos Sąjungoje ; labai kritikuoja nusiteikimą prieš valstybę, kaip visuotinės svarbos paslaugų teikėją, ir ragina, kad viešąjį turtą valdytų viešasis sektorius;
Recognises the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and regional cohesion in the European Union; strongly criticises the bias against the state as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector;
pabrėžia, kad ES turi tvirtai įsipareigoti sutrumpinti darbo laiką, kartu nesumažindama atlyginimų, kad būtų sukurta naujų darbo vietų ir padidintas produktyvumas; ragina Komisiją atsiimti savo pasiūlymą dėl darbo laiko direktyvos persvarstymo;
Stresses that the EU needs a strong commitment to working-time reduction, without lowering wages, to create new employment and increase productivity; calls on the Commission to withdraw its proposal on the revision of the working time directive;
mano, kad teikiant iniciatyvą dėl geresnės teisėkūros pasiūlytuose ekonominės naudos ir konkurencingumo vertinimuose paisoma verslo interesų, o jų pagrindinis tikslas –panaikinti visus konkurencijai ir pelningumui trukdančius teisės aktus; mano, kad poveikio vertinimuose neturėtų būti abejojama pradiniais pasiūlytų ar priimtų teisės aktų tikslais, pvz., darbo, socialinių, aplinkos ir vartotojų teisių apsaugos tikslais;
Considers that current cost-effectiveness assessments or ‘competitiveness’ assessments as proposed under the ‘better legislation’ initiative are biased towards business interests and have as a main goal the withdrawal of any legislation that jeopardises competition or business profitability; considers that impact assessments should not put into question the initial objectives of proposed or established legislation, namely the protection of labour, social, environmental and consumer rights;
Siekiant solidarumo ir socialinės darbotvarkės
Towards a Solidarity and Social Agenda
pabrėžia, kad norint kartu siekti pokyčių įgyvendinant Lisabonos strategijąe turi būti siekiama tobulinti socialinės apsaugos sistemas ir užuot jas silpninus paisyti pagrindinių teisių gauti pensiją, sveikatos draudimą, bedarbio pašalpą arba esamų teisių ir privilegijų, ir skatinti darbo rinkas, kuriose pirmenybė būtų teikiama darbo kokybei ir teisingam gauto pelno padalijimui, o ne mažinti socialiniams ir aplinkos standartams keliamus reikalavimus.
Insists that, in order to build a broad coalition for change, the Lisbon Strategy must seek to improve, rather than weaken, welfare systems (without jeopardising the fundamental right to retirement, sickness and unemployment provision or acquired rights and benefits) and to promote labour markets which prioritise the quality of work and a fair redistribution of productive gains, and must not exert downward pressure on social and environmental standards;
pabrėžia, kad geriausi būdai spręsti su socialinės apsaugos ilgalaikiu išlaikymu susijusias problemas yra visiško užimtumo užtikrinimas suteikiant darbuotojams teises, progresyvi atlyginimų politika, darbuotojų migrantų visiška integracija ir legalizavimas, lygesnis pajamų paskirstymas, pakankamas produktyvumo augimas ir koordinuojama kova su šešėliniu darbu; mano, kad svarbu užtikrinti ir padidinti darbdavių įnašus į socialinės apsaugos sistemą; pabrėžia, kad būtina rasti naujų priemonių viešosioms socialinės apsaugos sistemoms finansuoti, pvz., nustatyti specialius kapitalo rinkų pervedimo mokesčius ar kaupti lėšas atsižvelgiant į bendrovių sukurtą pridėtinę vertę;
Stresses that the best way to tackle sustainability of social security is through the achievement of full employment with rights, a progressive wage policy, and the full integration/legalisation of migrant workers, a more egalitarian distribution of incomes, sufficient productivity growth and a coordinated fight against undeclared work; considers that it is important to ensure and increase employers’ contributions to social security; stresses the need to find new instruments to finance public social security schemes, for instance with special taxes on capital market transactions or a resource based on the firm’s added value;
pabrėžia, kad svarbi yra naujoji socialinės politikos darbotvarkė, kurios tikslai turėtų būti:
Stresses the importance of a new social policy agenda whose objectives should be the following:
i) sukurti darnią savo narių neatmetančią visuomenę, o to siekiant reikia imtis priemonių stabiliam užimtumui užtikrinti ir gerbti darbuotojų teises;
(i) the development of an inclusive and cohesive society, which presupposes measures in favour of stable employment and respect for workers’ rights,
ii) skatinti kurti lyčių lygybe grįstą ir su bet kokios formos diskriminacija kovojančią visuomenę;
(ii) the promotion of a society based on gender equality and the combating of all forms of discrimination,
iii) sukurtas gėrybes paskirstyti taip, kad būtų padidinta visų gerovė, o tam iš anksto reikia viešojo sektoriaus teikiamų visuotinių gerovės sistemų ir užtikrintos visuotinės prieigos prie aukštos kokybės viešųjų paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą ir būstą;
(iii) distribution of the wealth created so as to enhance the wellbeing of everyone, which presupposes publicly provided, universal welfare systems and guaranteed, universal access to high-quality public services, including health, education and housing,
iv) socialinė politika, kurią įgyvendinant atsižvelgiama į visas grupes;
(iv) a social policy which takes account of all groups,
v) dalyvaujamoji demokratija kaip įvairių socialinės ir užimtumo politikos sričių sudedamoji dalis;
(v) participatory democracy as a component of the various social and employment policies;
pabrėžia, kad reikia politikos, kuria būtų siekiama moterų ir vyrų lygybės (pvz., vienodų atlyginimų, tėvystės ir motinystės atostogų, galimybės gauti gerą darbą) ir sudaromos geresnės sąlygos derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą skirtingais profesinio gyvenimo tarpsniais bei gausinti su išlaikomų asmenų švietimu ir priežiūra susijusių infrastruktūras ir gerinti jų kokybę;
Stresses that policies are needed to achieve equality for women and men (e.g. equal pay, parental leave, access to quality employment) and to create better conditions for reconciling employment and private life, also during different phases of working life, and to improve the quantity and quality of infrastructures related to the education and care of dependants;
pabrėžia, kad reikia priemonių, kuriomis būtų skatinama lygybė ir kovojama su diskriminacija, ypač taikant naujas teisėkūros iniciatyvas dėl Sutarties 13 straipsnio įgyvendinimo, atsižvelgiant į moterų, imigrantų ir žmonių su negalia teises; taip pat pabrėžia, kad reikia stiprinti Europos socialinio fondo ir valstybių narių užimtumo ir socialinės įtraukties veiksmų planų sąsajas, siekiant jiems skirti tinkamą finansavimą ir užtikrinti, kad valstybių narių parlamentai, pirmiau minėtose srityse dirbančios nevyriausybinės organizacijos ir darbo rinkos dalyviai galėtų iš tikrųjų bendradarbiauti;
Insists on the need for measures to promote equality and combat discrimination, notably via new legislative initiatives aimed at implementing Article 13 of the Treaty in the sphere of the rights of women, immigrants and persons with disabilities; also points to the need to strengthen the link between the European Social Fund and the national action plans for employment and social inclusion so as to provide the necessary funding for the latter and ensure that national parliaments, NGOs active in the above areas and labour-market players can genuinely participate;
primena apie Komisijos strategiją, skirtą naujiems darbo šaltiniams kurti, ypač skatinant teikti vietines Bendrijoje teikiamas paslaugas, viešąsias paslaugas, socialines paslaugas, asmenines paslaugas, kultūros paslaugas ir rinktis su aplinkos apsauga susijusias profesijas; mano, kad šioje strategijoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sukurtų darbo vietų kokybę tam, kad tai netaptų mažai mokamų darbo vietų kūrimu;
Recalls the Commission strategy for new sources of jobs, in particular by promoting local Community-based services, public services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; considers that this strategy should also focus on the quality of the jobs created so that this does not result in the creation of ‘mini-jobs’;
mano, kad vykdant imigracijos politiką turėtų būti siekiama sėkmingai ekonomiškai, socialiai ir teisiškai integruoti imigrantus, o tai galėtų prisidėti prie socialinio saugumo tvarumo; mano, kad imigracijos politikos sėkmė priklauso nuo visuotinės ir veikti skatinančios strategijos, kuria siekiama visiškos integracijos ir kuri apima socialines, ekonomines ir pilietines priemones;
Considers that immigration policies should promote successful economic and social integration of migrants, which could also contribute to the sustainability of social security; considers that a successful policy of immigration also depends on the implementation of a comprehensive and proactive strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures;
Daugiau investicijų į mokslo tyrimus, švietimą ir naujoves
Further investment in research, education and innovation
mano, kad ekologinės naujovės ir tyrimai bei taikomoji veikla yra svarbūs siekiant bendro politinio tvariosios plėtros tikslo ir kuriant gerovę bei darbo vietas; pabrėžia valstybės lėšomis šiuo tikslu finansuojamų teorinių ir taikomųjų tyrimų svarbą;
Believes that eco-innovation and R&D are important for achieving the overall policy of sustainable development and contribute to wealth creation and jobs; stresses the importance of publicly-financed basic and applied research to this end;
pabrėžia, kad skatinant diegti ekologines naujoves reikia vykdyti ekspansyvią makroekonominę politiką, nes tvarioji plėtra įmanoma tik tuomet, jei padidėjusią paklausą ir ekonomikos augimą bus galima susieti su mažesniu energijos ir žaliavų naudojimu;
Stresses that an expansionary macro-economic policy must be geared towards promoting eco-innovation, because sustainable development will only be possible if increased demand and economic growth can be linked to strong reductions in the use of energy and raw materials;
mano, kad investicijomis į mokslinius tyrimus ir naujoves turėtų būti siekiama pagerinti gyvenimo kokybę bei skatinti tvariąją plėtrą ir kad 7-ojoje mokslinių tyrimų pagrindų programoje (2007–2013) pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas socialiniams mokslams, žinių visuomenei, taip pat atviro kodo programinei įrangai, sveikatos profilaktikai ir priežiūrai, maisto saugai, cheminių medžiagų kontrolei, ekologiškoms technologijoms ir su tvariąja plėtra susijusioms sritims, pvz., atsinaujinančiai energijai ir aplinką tausojančiam žemės ūkiui, ekologiškam ūkininkavimui;
Considers that R&D investment should be geared to improving the quality of life and promoting sustainable development, and that the Seventh Framework Programme for Research 2007-2013 should focus on social sciences, the information society (including free and open-source software), preventive and public healthcare, food safety, control of chemicals, eco-technologies, sustainable development-related activities such as renewable energy and environmentally-friendly agriculture, such as organic farming;
mano, kad Lisabonos strategijos prioritetiniai tikslai turėtų būti finansuojami iš ES ir valstybių narių biudžetų, siekiant padidinti Europos mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo pajėgumus, todėl apgailestauja, kad per gruodžio Europos Vadovų Tarybos susitikimą buvo sumažintos šiai sričiai finansuoti skiriamos lėšos, nurodytos 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje;
Believes that the EU should translate these strategic priorities by reinforcing its innovation and research capacity, and, in this context, regrets the cuts made in this area by the December European Council in its proposal for the 2007-2013 financial perspective;
ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skatinti vidutinio dydžio įmones, taip pat ir 20 mln. mažų įmonių, kurios yra pagrindinės Europos ekonominio augimo ir darbo vietos kūrėjos, diegti naujoves; mano, kad geresnė MVĮ prieiga prie 7-osios mokslinių tyrimų pagrindų programos yra nepaprastai svarbi siekiant stiprinti MVĮ galimybes kurti darbo vietas;
Invites the Member States to redouble efforts on policy to encourage innovation in medium-sized enterprises, but also in the 20 million European small businesses which are spearheading economic growth and job creation in Europe; considers improved access for SMEs to the Seventh Framework Programme for Research as crucial for strengthening SMEs’ capacity to create jobs;