natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. pažymi, kad nuolat trūksta moterų kai kuriuose studijų srityse visais lygmenimis ir mokslinių tyrimų srityje; todėl skatina imtis konkrečių praktinių veiksmų siekiant ištaisyti susidariusią padėtį;
Notes the chronic under-representation of women in certain fields of study, at all levels, as well as in the research sector; encourages therefore practical, positive actions to be taken to remedy the situation;
11. pažymi, kad visur reikia tobulinti mokymo programas ir patį mokymą bei socialinę mokytojų apsaugą ir kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų kvalifikacijos kėlimui ir judumui užtikrinti;
Observes that the quality of curricula and teaching must be improved across the board, that teachers’ social security must be improved, and that more attention must be paid to their continuing training and mobility;
Ikimokyklinis ugdymas
Pre-primary education
16. primygtinai teigia, jog labai svarbu, kad vaikai išsiugdytų pagrindinius įgūdžius, išmoktų gimtosios kalbos arba jų gyvenamosios vietos šalies kalbos ir kuo anksčiau išmoktų skaityti ir rašyti;
Insists on the importance of children's developing basic skills, learning their mother tongue or the language of their country of residence, and acquiring reading and writing skills as early as possible;
Pradinis ir vidurinis išsilavinimas
Primary and secondary education
29. siūlo į mokymo programas kuo skubiau įtraukti ES pilietybės kursą, kad nauja karta suvoktų Europos vertybes žmogaus teisių, kultūrų įvairovės, tolerancijos, aplinkos apsaugos, klimato kaitos srityse;
Proposes that European citizenship programmes that will educate a new generation in the spirit of European values in areas such as human rights, multiculturalism, tolerance, the environment, climate change should be introduced into curricula as soon as possible;
Profesinis mokymas ir lavinimas
Vocational education and training (VET)
Aukštasis mokslas
Higher education
34. rekomenduoja aukštojo mokslo įstaigose visų pirma rengti tarpdalykines, t. y. keletą mokslo sričių apimančias, mokymo programas, kad būtų ruošiami specialistai, kurie sugebėtų spręsti itin kompleksiškas šių dienų problemas;
Recommends that higher education institutions should, as a matter of priority, develop interdisciplinary programmes on the borders between sciences in order to train specialists capable of solving the most complex problems facing the world today;
41. mano, kad darbdaviai turėtų būti nuolat skatinami rengti savo darbuotojų švietimą ir mokymą, taip pat įvairiomis priemonėmis skatinami sudaryti žemos kvalifikacijos darbuotojams galimybes dalyvauti mokymosi visą gyvenimą programose;
Considers that employers should be encouraged consistently to arrange education and training for their employees, as well as being provided with incentives to enable low-skilled workers to take part in lifelong learning programmes;
47. pabrėžia, kad mokantis visą gyvenimą įgytos žinios ir kvalifikacija turėtų būti platesnės ir lengvai pripažįstamos, taigi mano, kad turi būti skatinama įgyvendinti Europos kvalifikacijų sąrangos ir EUROPASS priemones, kuriomis siekiama propaguoti mokymąsi visą gyvenimą;
Emphasises that knowledge and qualifications acquired through lifelong learning should be much broader and easily recognised, and to that end considers that the implementation of the European Qualifications Framework and the Europass as instruments for the promotion of lifelong learning must also be stepped up;
Komisijos komunikatas
The Commission Communication:
Šis dokumentas, Komisijos pasiūlymas dėl trečiosios Tarybos ir Komisijos darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo pažangos bendros ataskaitos skelbiamas kas dvejus metus ir apskritai turėtų būti laikomas atviro koordinavimo metodo taikymo švietimo ir mokymo srityje siekiant Lisabonos strategijos tikslų padėties apžvalga.
This document, the Commission's proposal for the third joint progress report of the Council and the Commission on the implementation of the Education and Training 2010 work programme , is published every two years and should be broadly regarded as a review of the situation concerning the open method of coordination in education and training within the framework of the Lisbon Strategy objectives.
Dokumentą sudaro pranešimas apie Europos lygmens švietimo ir mokymo politikos priemonių padėtį, jame įvardijamos sėkmingos ir nesėkmingos valstybių narių iniciatyvos šioje srityje.
The document consists of a report on the status of education and training policies at European level, identifying successful and unsuccessful national initiatives in this field.
Komunikatas grindžiamas valstybių narių nacionalinių darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo ataskaitų analize (išsami šių ataskaitų analizė pateikiama pagalbiniame darbo dokumente
The Communication is based on an analysis of Member States' national reports on the implementation of the Education & Training 2010 work programme (a detailed analysis of these reports can be found in a supporting working document
SEC(2007) 1484. ) ir tam tikrų statistinių rodiklių ir gairių analize.
SEC(2007) 1484. ) and of a set of statistical indicators and benchmarks.
Esama padėtis
The state of play:
Nors pažanga nevienoda (reforma turėtų vykti sparčiau ir būti pastovesnė, vis dar reikia intensyvių pastangų), per kelerius pastaruosius metus pažanga nustatyta šiose srityse:
Although progress is not uniform (the pace of reform ought to be faster and constant, and intense efforts are still indispensable), the following areas have registered improvements throughout the last few years:
· Mokymosi visą gyvenimą strategijos ir kvalifikacijų sistemos :
· Lifelong learning strategies and qualifications systems :
a) dauguma šalių šioje srityje sukūrė konkrečias strategijas, į kurias visuotinai įtraukiama visapusiška švietimo ir mokymo vizija ir nuoseklesnis požiūris į ją;
a) Explicit strategies in this field were developed by most countries, generally incorporating a comprehensive vision of education and training and a more coherent approach to it.
b) dauguma valstybių narių kuria nacionalines kvalifikacijų sąrangas, kuriose kitaip vertinami mokymosi rezultatai.
b) National qualifications frameworks are being developed in the majority of Member States, which implies a new focus on learning outcomes.
Taip pat įgyvendintos neformalaus ir savaiminio mokymosi įteisinimo sistemos, nors jos plėtojamos lėčiau – tai dar tik eksperimentinis jų etapas.
Also systems for the validation of non-formal and informal learning have been put into place, although they are evolving more slowly and are still at an experimental stage.
· Ikimokyklinis ugdymas: naujais metodais ir politikos priemonėmis vis labiau pripažįstamas ikimokyklinis ugdymas, tačiau tai vyksta daugiausia įgyvendinant bandomuosius projektus.
· Pre-primary education: pre-primary education is increasingly recognised under new approaches and policies, although for the most part this is happening in the framework of pilot projects.
Daug šalių šioje srityje taiko naujas priemones, apimančias tam tikrų ikimokyklinio ugdymo lygių paskelbimą privalomais, mokymo turinio persvarstymą, mokytojų gebėjimų didinimą, kokybės vertinimą ir didėjančias investicijas.
A large number of countries are implementing new measures in this field, involving a compulsory status for parts of pre-primary schooling, revision of teaching content, capacity building for teachers, quality assessment and increasing investment.
· Aukštasis mokslas: vis labiau suvokiama, kad būtinai reikia modernizuoti Europos aukštąjį mokslą ir kad svarbu papildyti Bolonijos reformas (pvz., gerinant universitetų valdymą, finansavimą ir patrauklumą).
· Higher education: the need of European higher education for modernisation and the importance of complementing the Bologna reforms (e.g. by improving governance, funding and attractiveness of universities) are increasingly being perceived as crucial.
Universitetų autonomijos srityje padaryta tvari pažanga ir bandomos naujos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo formos.
University autonomy has progressed solidly and new forms of stakeholder involvement are being tested.
Be to, pradėta taikyti privačių investicijų skatinimo priemones (pvz., mokesčių lengvatas ir reformas, viešąsias ir privačiąsias partnerystes ir privatų rėmimą).
Moreover, instruments to stimulate private investment have been introduced (such as tax incentives and reforms, public-private partnerships and private sponsoring).
Lyčių lygybės srityje kai kurių šalių universitetų studenčių skaičius didesnis nei studentų – ši tendencija susiformavo iš dalies dėl lygių galimybių teisės aktų priėmimo.
As regards sexual equality, female university students outnumber male students in several countries, a development which is partly due to equal opportunities legislation.
· Švietimo ir mokymo svarba žinių trikampyje, Lisabonos strategijoje ir platesniame ES politiniame kontekste: daugumos valstybių narių nacionalinėse reformų programose švietimui, mokymui ir įgūdžių gerinimui skiriamas svarbus vaidmuo.
· Importance of education and training within the framework of the knowledge t ria ngle, the Lisbon Strategy and the EU policy context in its broadest sense: education, training and skills development are given a central place in the national reform programmes of most Member States.
Kartu pasiekta didelės pažangos struktūrinių fondų veiklos programas susiejant su darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ prioritetais ir sukuriant orientacines Europos priemones, padedančias įgyvendinti reformas, pvz., rekomendacijas dėl bendrųjų gebėjimų, judumo kokybės, aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo ir Europos kvalifikacijų sąrangos.
At the same time, remarkable progress has been achieved in linking operational programmes under the Structural Funds to the priorities of the Education and Training 2010 work programme , as well as in developing European reference tools to support reforms, such as recommendations on key competences, on the quality of mobility, on quality assurance in higher education and on the European Qualifications Framework.
Sritys, kurias reikia tobulinti
Areas requiring improvement:
Apskritai pranešime įvardijamos trys problemų keliančios sritys, kurioms reikia ypatingo dėmesio: maži įgūdžiai, mokymosi visą gyvenimą strategijos ir žinių trikampis (švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės).
In general terms, three challenging areas needing special attention are identified in the report: low skill levels, lifelong learning strategies and the knowledge triangle (education, research and innovation).
Konkrečiau kalbant, Komisijos komunikate nustatomi trūkumai, poreikiai ir raginama tobulinti tam tikrus aspektus:
At a more concrete level, the Commission's communication identifies certain lacks and needs and calls for certain improvements:
· dėti nuolatines pastangas, užtikrinti geresnę sklaidą ir didesnes investicijas į nuoseklių mokymosi visą gyvenimą strategijų, kuriomis būtų susietos sektorinės ikimokyklinio ugdymo, pradinio, vidurinio išsilavinimo ir aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir suaugusiųjų mokymo politikos priemonės, įgyvendinimą;
· There is a need for a sustained effort, better dissemination and improved investment in the implementation of coherent lifelong learning strategies, linking sectoral policies on pre-primary, primary, secondary and higher education, VET and adult learning.
· didinti viešąsias išlaidas švietimui ir privačias investicijas į jį: abiejose srityse nuo 2004 m. nepadaryta jokios pažangos, o padėtis įvairiose šalyse labai skiriasi;
· Public expenditure on and private investment in education: positive trends in both areas came to a halt in 2004 and their levels still vary enormously between countries.
· gerinti padėtį mokyklos nebaigiančių asmenų ir bendrųjų gebėjimų ugdymo srityje: gerokai per daug jaunimo palieka mokyklą turėdami vien žemesnįjį vidurinį išsilavinimą ir todėl neturi bendrųjų įgūdžių ir gebėjimų (pvz., užsienio kalbų arba skaitymo, iš duomenų matyti blogėjantys rezultatai, o ES 2010 m. tikslas nebus pasiektas), būtinai reikalingų norint dalyvauti žinių visuomenėje ir sėkmingai išvengti nedarbo;
· Early school leaving and key competences: far too many young people leave school with no more than lower secondary education and therefore without key skills and competences (e. g. foreign languages or reading, where data show a downward trend in performance and the EU benchmark for 2010 will not be achieved), which are absolutely necessary for them to participate in the knowledge society and to successfully avoid unemployment.
· ypatingą dėmesį atkreipti į apskritai blogesnius migrantų, etninių mažumų ir nepalankias socialines ir ekonomines sąlygas turinčių grupių rezultatus;
· Particular attention needs to be paid to the generally lower performance of migrants, ethnic minorities and socioeconomically disadvantaged groups.
· tobulinti mokytojų rengimą (patenkinti naujų gebėjimų, įgūdžių ir uždavinių, atsiradusių daugiausia dėl didėjančios mokyklų autonomijos, poreikį), mokytojų profesiją pakelti į aukštesnį lygmenį, plėtoti tęstinį mokytojų mokymą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir profesinį tobulinimąsi;
· Teacher training (increasing need for new competences, skills and tasks, which is partly related to growing school autonomy), upgrading of the teaching profession and continuing teacher training, including lifelong learning and professional development.
· aukštojo mokslo srityje:
· Higher education:
a) didinti svarbų universitetų vaidmenį ne tik švietimo ir mokymo, bet ir mokslinių tyrimų, naujovių ir žinių perdavimo srityse;
a) enhancing the key role of universities not only in education and teaching but also in research, innovation and knowledge transfer;
b) skatinti viešąsias ir ypač privačias investicijas į universitetus;
b) fostering public and especially private investment in universities;
c) atsižvelgiant į didėjančią universitetų autonomiją ir atskaitingumą, remti universitetų personalą ir valdytojus;
c) supporting university staff and managers with regard to the increasing autonomy and accountability of universities.
· ypač stengtis, kad pagyvenę darbuotojai, žemos kvalifikacijos suaugę darbuotojai ir darbuotojai migrantai mokytųsi visą gyvenimą (ES tikslas šioje srityje nebus pasiektas);
· The participation in lifelong learning of older, low-skilled and migrant adult workers should particularly be increased (the EU benchmark in this field will not be achieved).
· profesinį rengimą padaryti patrauklesnį ir labiau atitinkantį darbo rinką.
· Vocational education and training (VET) must become much more attractive and relevant to the labour market.
Todėl valstybės narės turėtų pasirūpinti specialiaisiais įgūdžiais ir gebėjimais, kelerius ateinančius metus būtinais Europos visuomenei ir Europos ekonomikai.
Member States should therefore make provision for specific skills and qualifications which will be indispensable for European society and the European economy in the coming years.
Be to, profesinį rengimą reikėtų geriau integruoti į visą švietimo sistemą, o jo kokybę reikia ne tik gerinti, bet ir užtikrinti;
Moreover, VET should be much better integrated within the rest of the education system and its quality must be not only improved but also guaranteed.
· tarptautinį besimokančių asmenų judumą padaryti įmanomą ne tik dėl ES programų, bet ir valstybių narių vidaus priemonėmis.
· Transnational mobility of learners should be enabled not only by EU programmes but also by national measures.
Judumą labiausiai reikia didinti profesinio rengimo srityje.
The field of VET requires particular efforts to increase mobility.
Pranešėjos pastabos
Rapporteur’s remarks:
Remdamasi šiuo itin išsamiu Komisijos dokumentu, pranešėja mano, kad siekdama Lisabonos tikslų kiekviena valstybė narė turėtų nuosekliai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos suderintas aiškias ir visapusiškas mokymosi visą gyvenimą strategijas ir priemones (pvz., Europos kvalifikacijų sąrangą, Europasą, bendrųjų kvalifikacijų sąrangą ir rekomendacijas dėl judumo ir aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo), taip pat stiprinti žinių trikampį ir gerinti neformalaus ir savaiminio mokymosi bei profesinių gebėjimų pripažinimą.
Within the framework of this particularly broad Commission document, the Rapporteur considers that both coherent and comprehensive lifelong learning strategies and tools agreed by the European Parliament and the Council (such as the European qualifications framework, Europass , the key competences framework and the recommendations on mobility and on quality assurance in higher education) should be consistently implemented by every Member State in order to attain the Lisbon objectives, as well as strengthening the knowledge triangle and improving the recognition of non-formal and informal learning and of professional qualifications.
Reikia toliau spręsti horizontalius klausimus, pavyzdžiui, kalbų mokymosi, Europoje reikalingų didesnių įgūdžių, nuolatinio finansavimo, autonomijos, kūrybiškumo ir naujovių skatinimo visais švietimo ir mokymo lygmenimis klausimus.
Horizontal issues such as language learning, Europe's need for higher skill levels, sustainable funding and promotion of autonomy, creativity and innovation at all levels of education and training must be further addressed.
Veiksmus švietimo ir mokymo srityje reikėtų nuosekliai remti papildomomis socialinio ir ekonominio pobūdžio priemonėmis, pvz., gerinant bendras Europos piliečių gyvenimo sąlygas, integruojant migrantus ir mažumas (ypač romus) ir visais lygmenimis į visas švietimo sritis įtraukiant specialiųjų poreikių turinčias grupes (daugiausia neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones).
Action in the field of education and training should be consistently supported with complementary measures of a socioeconomic nature, such as policies to improve the overall life conditions of European citizens, as well as the integration of migrants and minorities (especially Roma people) and the inclusion of groups with special needs (mostly disabled and elderly people) at all levels and in every field of education.
Be to, labai reikia iniciatyvų, kuriomis būtų didinamas ne tik mokinių, bet ir mokytojų bei mokslininkų judumas.
Furthermore, initiatives enhancing not only students' but also teachers' and researchers' mobility are very much needed.
Reikėtų ypač atsižvelgti į sporto dalykus ir juos plėtoti viso ikimokyklinio ugdymo, pradinio ir vidurinio lavinimo laikotarpiu.
Sport subjects should be especially taken into consideration and enhanced throughout pre-primary, primary and secondary education.
Taip pat daug dėmesio reikėtų skirti šeimų vaidmeniui visais švietimo ir mokymo aspektais – nuo itin didelės jų paramos mokiniams svarbos (ypač tarp migrantų ir mažumų) iki poreikio teikti įvairias socialines paslaugas šeimas turintiems studentams ir darbuotojams.
There should also be an emphasis on the role of families with regard to every aspect of education and training, from the key importance of their support to students (in particular among migrants and minorities) to the need for a wide range of social services for students and workers with families.
Nors mokymą ir jo kokybę reikia gerinti apskritai, kur kas daugiau dėmesio reikėtų skirti mokymo programoms, kurios turėtų veiksmingai padėti ugdyti visą mokinio asmenybę, mokyti jį laikytis žmogaus teisių ir gerbti Europos vertybes, pvz., demokratiją, kultūrų įvairovę, taiką ir lyčių lygybę.
While teaching and its quality must be generally improved, much more attention ought to be paid to curricula, which should effectively contribute to the development of students’ personality as a whole, as well as teaching them to respect human rights and European values such as democracy, cultural diversity, peace and gender equality.
Kadangi reikia numatyti būsimus visuomenės ir ekonomikos poreikius, pirmenybę reikėtų teikti bendriesiems gebėjimams, pvz., techniniams, moksliniams ir skaitymo įgūdžiams, o IRT įgūdžius ir bendrą išprusimą žiniasklaidos srityje reikėtų itin skatinti tarp mokytojų ir pagyvenusių žmonių.
As future needs concerning both society and the economy have to be foreseen, key competences such as technical, scientific and reading skills ought to be given special priority, while ICT skills and media literacy in general should be especially encouraged among teachers and elderly people.
Be to, reikėtų atsižvelgti į specialius su aplinka susijusius įgūdžius, pvz., į visas mokymo formas įtraukti veiksmingą švietimą aplinkos ir klimato kaitos klausimais ir raginti valstybes nares pripažinti, kad mokyti aplinkosaugos reikia pradėti labai anksti – dar darželyje, pradinėje ir vidurinėje mokykloje.
In addition, specific skills related to the environment should be considered, e.g. by extending effective education on environmental issues and climate change to all forms of learning and by calling on Member States to recognise the need for early work on environmental protection in nursery, primary and secondary education.
Be to, itin svarbu palengvinti perėjimą nuo vienos švietimo ir mokymo sistemos prie kitos (tarp mokyklų, profesinio rengimo įstaigų, aukštojo mokslo ir suaugusiųjų mokymo įstaigų) ir nuo formalaus mokymosi sistemos prie neformalaus ir savaiminio mokymosi sistemų.
Furthermore, it is also crucial to facilitate the transition between different education and training systems (schools, vocational education and training, higher education, adult education) and between formal, non-formal and informal learning.
Apskritai švietimas ir mokymas visada turi būti susietas su vietos ir regioninėmis galimybėmis, pvz., svarstoma, kaip jį įtraukti į vystymo planus ar strategijas.
At a more general level, education and training always have to be related to local and regional potentials, for example by being considered within the framework of development plans or strategies.
Jeigu jau tiesa, kad Europos lygmeniu galima daugiau nuveikti šioje plačioje srityje, taip pat pabrėžtina, kad valstybių narių vyriausybės turėtų atlikti daug dinamiškesnį vaidmenį įgyvendindamos Europos Sąjungos nurodytas politikos kryptis ir parengtas priemones, pvz., nusistatyti konkrečius tikslus reformuojant nacionalines švietimo ir mokymo programas.
If it is true that at European level more can be done in this wide-ranging field, it also has to be stressed that Member States' governments ought to play a much more dynamic role in putting into practice the policies and tools they have already been given by the European Union, for example by setting themselves concrete goals as far as the reform of their national education and training programmes is concerned.
Galiausiai pranešėja pateikia tam tikrų pastabų ir nustato konkrečius kiekvieno švietimo ir mokymo etapo prioritetus.
Finally, the Rapporteur formulates certain remarks and sets out specific priorities for each particular stage of education and training:
Ikimokyklinis ugdymas
Pre-primary education:
Pranešėjos nuomone, šiuo ankstyvuoju etapu reikėtų stiprinti ir labai skatinti kalbų (t. y. gimtosios ir (arba) gyvenamosios vietos šalies kalbos ir bent vienos užsienio kalbos) mokymąsi, pirmiausia siekiant skatinti migrantų ir etninių mažumų, pvz., romų, integraciją į Europos visuomenę.
In the Rapporteur's view, language learning (i.e. mother and/or country-of-residence tongue and at least a first foreign language) should be enhanced and very much encouraged at this early stage, especially in order to promote the inclusion of migrants and ethnic minorities such as Roma people into European societies.
Pradinis ir vidurinis išsilavinimas
Primary and secondary education:
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti didėjančiam mokyklos nebaigiančių asmenų skaičiui, kurį galima mažinti atnaujinant mokymo programas, skatinant autonomišką mąstymą, kūrybiškumą, naujoves ir motyvuojant mokinius pagal jų asmeninį talentą ir konkrečias reikmes.
Special attention should be paid to the even higher school drop-out rates, which can be addressed by measures like updating curricula, enhancing autonomous thinking, creativity and innovation and motivating students according to their personal talents and specific necessities.
Profesinis mokymas ir lavinimas
Vocational education and training (VET):