natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pranešėjas atkreipia dėmesį į aiškinamosios dalies, kuri buvo pridėta prie 2007 m. pranešimo dėl išorinių konkurencingumo aspektų, turinį.
The rapporteur draws a ttention to the content of the e xplanatory statement which accompanied his 2007 report on the external aspects of competitiveness
Pranešėjas iš esmės palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl prekybos, augimo ir tarptautinės arenos, paskelbtą tuo metu, kai ES užsitikrino papildomus įgaliojimus, pavyzdžiui, investicinės politikos srityje, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai.
The rapporteur welcomes in principle the Commission’s Communication on Trade, Growth and World Affairs, published at a time when the EU has secured additional powers, in the field of investment policy for example, with the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Pranešėjas ypač džiaugiasi, kad Komisija taip pat pripažįsta, kad mūsų klestėjimas ir augimas priklauso nuo veikiančios tarptautinės prekybos sistemos.
Your rapporteur particularly welcomes the fact that the Commission also recognises that our prosperity and growth depend on a functioning international trade system.
Tačiau pranešėjas kritiškai vertina tai, kad nors komunikate ir iškelta daug svarbių klausimų, nepasinaudota proga pateikti į ateitį orientuotą prekybos ir investicijų strategiją.
Your rapporteur criticises the fact, however, that although the Communication raises many relevant issues, it misses the opportunity to present a forward-looking trade and investment strategy.
Pranešėjo nuomone, komunikate dėl prekybos, augimo ir tarptautinės arenos siūlomos gairės politikai per artimiausius keletą mėnesių, o ne išsami prekybos strategija Europos Sąjungai, nes susiduriama su greitai besikeičiančio ekonomikos pasaulio iššūkiais ir dramatiškais ekonominių jėgų pusiausvyrą pokyčiais.
In your rapporteur’s opinion, the Communication on Trade, Growth and World Affairs offers guidance for the policy to be pursued over the next few months rather than a comprehensive trade strategy for the EU as it confronts the challenges of a rapidly changing world economy and a dramatic shift in the economic balance of power.
Per pastaruosius metus pasaulis smarkiai pasikeitė...
The world has changed dramatically in recent years ...
PPO ir daugelio daugiašalių ir dvišalių iniciatyvų dėka, pasaulinė prekyba labai padidėjo.
Thanks to the WTO and many multilateral and bilateral initiatives, world trade has increased hugely.
Priešingai, dvi daugiausiai gyventojų turinčios šalys, Kinija ir Indija, sukūrė tik 10 % pasaulio ekonomikos produkcijos 2000 m., tačiau remiantis daugeliu šaltinių prognozuojama, kad 2020 m. jos sukurs 25 %.
Conversely, the two most populous countries, China and India, accounted for just 10% of world economic output in 2000, but it is forecast in various quarters that they will account for 25% in 2020.
Vien šis pokytis rodo, kad tokie pasikeitimai tikrai paveiks ir ES politikos kryptis.
This change alone shows that any such developments are bound to have an impact on EU policies too.
Nuo dešimtojo dešimtmečio vis daugiau kylančios ekonomikos ir besivystančių šalių integravosi į pasaulio prekybos sistemą ir tapo pasaulio ekonomikos varomosiomis jėgomis.
Since the 1990s, an increasing number of emerging and developing countries have become integrated into the world trading system and become drivers of the world economy.
Tai tapo ypač akivaizdu krizės metais, 2008 ir 2009 m., kai sparčiai augančios ekonomikos vaidino pagrindinį vaidmenį stabilizuojant pasaulio ekonomiką.
This became particularly apparent in the crisis years of 2008 and 2009, when the emerging economies played a leading role in stabilising the world economy.
ES ir JAV eksportas 2009 m. sudarė vos 29 % eksporto visame pasaulyje, palyginti su maždaug 37 % 1999 m.
EU and US exports accounted for barely 29% of all exports worldwide in 2009, compared to around 37% in 1999.
BRIK šalys, priešingai, padidino savo dalį pasaulio eksporte nuo 9,3 % 1999 m. iki 20,4 % 2009 m., ir ši augimo tendencija tęsiasi.
The BRIC countries, by contrast, increased their share of world exports from 9.3% in 1999 to 20.4% in 2009, and that upward trend is continuing.
Daugelis sparčiai augančios ekonomikos šalių turi prekybos perteklius, jų eksportas ir ekonomika rodo stiprius augimo ženklus, o skolos mažėja.
Many emerging economy countries have trade surpluses, their exports and economies are showing strong growth, and their debts are shrinking.
Labiausiai klesti Pietų-Pietų prekyba, nes labai sumažėjo jų priklausomybė nuo paklausos iš pramoninių šalių.
South-South trade, in particular, is booming, resulting in a steep decline in their dependency on demand from industrialised countries.
ES taip pat turi atsižvelgti į tai, kad gyventojų skaičiaus augimas stipriai mažėja ES viduje, tuo tarpu kai besivystančių šalys gyventojų skaičius kaip tik dar labiau didėja.
The EU must also take account of the fact that population growth is declining steeply inside the EU, at the same time as the population of developing countries, in particular, is continuing to increase dramatically.
Tai turės įtakos šalių ekonomikos padėčiai.
This will have an impact on countries’ economic situation.
Jei suvoksime, kad šiuo metu 18 % darbo vietų ES viduje, kitaip tariant, 36 mln. darbo vietų, priklauso nuo išorės prekybos, ir kad iki 2015 m.90 % pasaulio ekonomikos augimo tikriausiai bus sukurta už Europos Sąjungos ribų, suprasime, kaip svarbu parengti ir įgyvendinti ilgalaikę užsienio prekybos strategiją, kuria būtų atsižvelgta į kintantį ES vaidmenį pasaulio ekonomikoje.
If we consider that 18% of jobs inside the EU, in other words 36 million jobs, are dependent on external trade at present, and 90% of world-wide economic growth will probably be generated outside the European Union by 2015, we see how important it is to formulate and implement a long-term external trade strategy which takes account of the EU’s changing role in the world economy.
... todėl Komisija turėtų stengtis kuo greičiau pateikti tikrai ilgalaikės trukmės išorės prekybos strategiją
... and so the Commission should act fast to produce a genuinely long-term external trade strategy
Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, pranešėjas ragina Komisiją atlikti į ateitį nukreiptą tyrimą, kuriame būtų atsižvelgiama į dabartinę situaciją pasaulio ekonomikoje ir į dabartinę padėtį Europos Sąjungoje bei tikėtinus ateities pokyčius.
In the light of these developments the rapporteur calls on the Commission to draw up a forward-looking study which takes into account the current realities of the world economy and the current situation of the European Union in addition to probable future developments.
Remdamasi šiuo pagrindu Komisija galėtų parengti ilgalaikę strategiją, kurioje būtų visapusiškai atsižvelgiama į Europos Sąjungos ir jos piliečių poreikius.
This should provide a basis on which the Commission can draw up a long-term strategy which fully addresses the needs of the European Union and of its citizens.
dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“
on a New Trade Policy for Europe under the EUROPE2020 Strategy
Nuomonės referentė: Birgit Schnieber-Jastram
Rapporteur: Birgit Schnieber-Jastram
Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ siekiant panaudoti tarptautinės prekybos potencialą naujoms darbo vietoms kurti, skurdui naikinti ir tvariam vystymuisi visame pasaulyje skatinti; pabrėžia, kad prekybos strategijoje turėtų numatyta pirmenybę teikti daugiašalėms prekybos deryboms, o ne dvišaliams laisvosios prekybos susitarimams; pabrėžia, kad tai, jog pagal Dohos plėtros darbotvarkę buvo pasiekta sąžiningų rezultatų, reiškia, kad bus atsižvelgiama į neturtingesnių PPO narių problemas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų;
Urges the Commission to review its communication entitled ‘Trade, Growth and World Affairs: Trade Policy as a core component of the EU’s 2020 strategy’, in an effort to use the potential of international trade for job creation, poverty eradication and sustainable development worldwide; stresses that the trade strategy should give priority to multilateral trade talks over bilateral free trade agreements; stresses that an equitable outcome to the Doha Development Agenda entails taking account of the concerns of poorer WTO members regarding the achievement of the Millennium Development Goals;
8. mano, kad reikia pakeisti PPO taisykles siekiant užtikrinti, kad jos derėtų su įsipareigojimais pagal Kioto protokolą ir daugiašalius aplinkos susitarimus ir juos atitiktų;
Considers that changes in the WTO rules are needed to ensure coherence and consistency with the commitments under the Kyoto Protocol and multilateral environmental agreements (MEAs);
16. ragina ES remti privataus sektoriaus iniciatyvas, kuriose prašoma daugiau skaidrumo ir įmonių atsakomybės išteklių gavybos sektoriuje; ragina Komisiją taip pat remti farmacinių įmonių iniciatyvas, kurias įgyvendinant gamintojams būtų suteikiami tam tikri patentai gaminti generinius vaistus, kurie būtų vartojami tik pasaulio mažiausiai išsivysčiusiose rinkose;
Asks the EU to support private sector initiatives calling for transparency and corporate social responsibility in the resource extraction sector; asks the Commission also to support initiatives by pharmaceutical companies on the basis of which certain patents are granted to producers of generic medicinal products exclusively for use in the world’s least developed markets;
Rezoliucijos dėl sąžiningos prekybos ir plėtros ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 , 18 dalis.
Paragraph 18 of the resolution on Fair Trade and development ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „EUROPA 2020“
on a new trade policy for Europe under the EUROPE2020 strategy
Nuomonės referentas: Andrzej Grzyb
Rapporteur: Andrzej Grzyb
3. mano, kad teisės aktų ir taisyklių skirtumai, bendrų standartų stoka ar jų netaikymas neleidžia ES įmonėms realizuoti savo potencialo dėl tenkančių didelių verslo sąnaudų užsienio šalyse;
Takes the view that differing legislative rules and regulations and the lack or non-application of common standards prevent EU undertakings – owing to the high cost of doing business abroad – from fully exploiting their potential;
5. mano, kad būtina nauja Europos prekybos politika, kuria būtų pripažįstama būtinybė Europoje steigti žiniomis pagrįstas įmones ir gamybos įmones ir kuria atitinkamai toliau būtų skatinama gaminti Europoje, o ne raginama perkelti verslą į kitas vietas už bendrosios rinkos ribų; mano, kad prekybos susitarimuose su išorės partneriais turėtų būti:
Believes there is a need for a new European trade policy which recognises the need for both knowledge enterprises and manufacturing enterprises in Europe and which accordingly promotes further manufacturing in Europe and does not incentivise business to delocalise outside of the single market; is of the opinion that trade agreements with external partners should:
- atsižvelgiama į Europos pramonės konkurencingumą, MVĮ ir į žemės ūkio sektorių bei maisto gamybos pramonės šakas nepamirštant didėjančio prekybos žemės ūkio produktais deficito ir aukštų standartų, kurių ES pramonė privalo laikytis;
- take into account all the factors affecting the competitiveness of European industry, SMEs, the agricultural sector and the food production industry , bearing in mind the growing trade deficit in agricultural goods and the high standards that must be observed by EU industry;
- abipusiškai naudingą bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis;
- seek mutually beneficial cooperation with developing countries;
6. pabrėžia, kad svarbu sudaryti dvišalius ES ir ypač Pietų Amerikos ir Azijos augančios ekonomikos šalių laisvosios prekybos susitarimus didėjant augimui ir laisvei konkuruoti tarptautinėje arenoje abipusiškai pripažintomis, skaidriomis ir sąžiningomis sąlygomis; pripažįsta, kad laisvosios prekybos susitarimais ne tik užtikrinama galimybė kiekvienai tokio susitarimo šaliai pasinaudoti masto ekonomija, bet ir sudaroma galimybė ES sutelkti dėmesį į žinių ir gamybos pramonę, kuri turi konkurencinį pranašumą pasaulio rinkoje; mano, kad minėti laisvosios prekybos susitarimai gali padėti padidinti produktų ir paslaugų kiekį pasaulio rinkoje ir pagerinti jų kokybę ir kad tai ypač būtina atsižvelgiant į Europos demografinės padėties keliamus iššūkius;
Stresses the importance of concluding bilateral free trade agreements between the EU and – in particular – South American and Asian growth economies in the context of increased growth and freedom to compete on an international stage under mutually recognised, transparent and fair conditions; recognises that free trade agreements not only enable each of the parties to benefit from economies of scale but also create the opportunity for the EU to focus on the knowledge and manufacturing industries in which it has a competitive advantage on the world market; considers that these free trade agreements can help boost both the quantity and quality of products and services on the world market, and that this is specially necessary in the light of Europe’s demographic challenges;
8. pabrėžia, kad prieš pradedant derybas dėl prekybos ir prieš jas baigiant svarbu atlikti poveikio vertinimą; mano, kad ratifikavus prekybos susitarimus atlikti baigiamieji vertinimai galėtų būti labai svarbūs priimant sprendimus ateityje;
Underlines the importance of conducting impact assessments before starting trade negotiations and before concluding the negotiations; considers that conducting ex-post evaluations after the ratification of trade agreements could be of high relevance for future decision-making;
13. ragina valstybes nares ir Komisiją sukurti palankią aplinką, skatinančią įmones pradėti verslą ir augti, keistis jaunais verslininkais bei sukurti sąlygas, kurios padėtų MVĮ pasiekti tarptautinį lygį, stiprinti jų galimybes gauti tarptautinės prekybos finansavimą ir kredito draudimą, jų gebėjimą diegti naujoves, ypač kuriant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, jų konkurencingumą ir vystymąsi, siekiant apsaugoti jų padėtį nuo nesąžiningos ar iškraipytos konkurencijos; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į kliūtis prekybai, kaip antai tarifines ir netarifines prekybos kliūtis, su kuriomis susiduria MVĮ, atsižvelgiant į jų svarbą Europos ekonomikai;
Calls on the Member States and the Commission to develop a favourable environment stimulating the start-up and growth of enterprises and the exchange of young entrepreneurs, to create the conditions for the internationalisation of European SMEs, to strengthen their access to international trade funding and credit insurance, their innovative capacity, particularly with regard to creating a low-carbon economy, and their competitiveness and development, in order to protect their position against unfair or distorted competition; calls on the Commission to address the trade obstacles, such as tariff and non-tariff barriers to trade, faced by SMEs, given their importance for the European economy;
18. ragina sąžiningos ir tvarios konkurencijos sąlygomis palaikyti ir remti ekologišką augimą, veiksmingą išteklių naudojimą bei biologinės įvairovės apsaugą;
Calls for action to underpin and promote ecological growth, efficient use of resources and the protection of biodiversity, accompanied by fair and sustainable competition;
3. pritaria Komisijos įsipareigojimui vykdant derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų atlikti išsamų šių susitarimų poveikio vidaus rinkai ir kitoms Europos Sąjungos vidaus politikos sritims vertinimą; ragina šį poveikio vertinimą perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie, prieš pasirašydami susitarimus, galėtų su juo susipažinti;
Supports the Commission’s desire to carry out a complete analysis of the impact which free trade agreements would have on the internal market and other internal policies of the European Union when negotiating such agreements; calls for such impact analyses to be forwarded to the European Parliament and the Council so that they can consider them before such agreements are signed;
5. ragina Komisiją ir Tarybą skatinti tarptautinį standartizavimą ir netarifinių prekybos ir techninių kliūčių naikinimą, toliau diskutuoti su pagrindinėmis prekybos partnerėmis, ypač su Kinija dėl produktų saugumo, pagarbos intelektinės nuosavybės teisėms, sveikatos ir saugos standartų ir gamybos sąlygų, ypač susijusių su moterų ir vaikų išnaudojimu, ir su Japonija, ypatingai daug dėmesio skiriant nepagrįstų netarifinių kliūčių panaikinimui;
Calls on the Commission and Council to promote international standardisation and the removal of non-tariff and technical barriers to trade, and to further engage with major trading partners, particularly with China on consumer product safety, enforcement of intellectual property rights, health and safety standards and production conditions, in particular in relation to the exploitation of women and children; and with Japan, paying special attention to removing unjustified non-tariff barriers;
8. laikosi nuomonės, kad ES turėtų taip pat apsvarstyti galimybę dalyvauti dialoge, skirtame skatinti šias šalis stiprinti savo regioninius ryšius siekiant galutinio tikslo – įsteigti jų muitų sąjungą;
Takes the view that the EU should at the same time consider engaging in a dialogue to encourage these countries to strengthen their regional trade relations, with the ultimate goal of establishing a customs union among themselves;
16. ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai atsižvelgti į inovacijų svarbą tvirtam ir tvariam augimui, ir užtikrinti, kad inovacijos būtų tinkamai finansuojamos, t.y. leidžiamos ES projektų obligacijos ir sukurta teisinė sistema, kuri sudarytų galimybes rizikos kapitalo fondams laisvai investuoti visoje ES.
Calls on the Commission and Member States to take due account of the importance of innovation for strong and sustainable growth by ensuring that innovation is properly financed, namely through the creation of EU project bonds and through a legislative framework to allow venture capital funds to invest freely throughout the EU.
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą
on the p roposal for a r egulation of the European Parliament and of the Council amen d ing Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0509 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0509 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7‑0289/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0289/2010 ),
– atsižvelgdamas į Portugalijos parlamento indėlį rengiant teisės akto projektą,
– having regard to the contribution submitted by the Portuguese Parliament on the draft legislative act,
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ( A7-0256/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0256/2011 ),
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą , pagal ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės sistemą eksportuojant reglamento priede nurodytas dvejopo naudojimo prekes reikia gauti leidimą
COUNCIL REGULATION (EC) No 428/2009 of 5 May 2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual-use items , requires an authorisation for the export of dual-use items
Reglamente 428/2009 apibrėžtos dvejopo naudojimo prekės – prekės, įskaitant programinę įrangą ir technologijas, kurios gali būti naudojamos ir civiliniams, ir kariniams tikslams, taip pat visos prekės, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba. .
Dual-use items are defined in Regulation 428/2009 as "items, including software and technology, which can be used for both civil and military purposes, and shall include all goods which can be used for both non-explosive uses and assisting in any way in the manufacture of nuclear weapons or other nuclear explosive devices". listed in the Annex to the Regulation.
Pagrindinio Reglamento 428/2009 15 straipsnyje nurodyta, kad I priede nustatytas dvejopo naudojimo prekių sąrašas yra atnaujinamas vadovaujantis atitinkamomis pareigomis ir įsipareigojimais bei bet kuriais jų pakeitimais, kuriuos valstybės narės yra prisiėmusios kaip tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis.
Article 15 of the basic Regulation 428/2009 specifies that "the list of dual-use items set out in Annex I shall be updated in conformity with the relevant obligations and commitments, and any modification thereof, that Member States have accepted as members of the international non-proliferation regimes and export control arrangements, or by ratification of relevant international treaties".
V a s ena r o susitarimas dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės (VS) buvo sudarytas siekiant skatinti skaidrumą ir didesnę atsakomybę persiunčiant įprastinę ginkluotę ir dvejopo naudojimo prekes ir technologijas, taip užkertant kelią destabilizuojantį poveikį turinčioms sankaupoms.
The Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies (WA) has been established to promote transparency and greater responsibility in transfers of conventional arms and dual-use goods and technologies, thus preventing destabilising accumulations.
Vasenaro susitarimas daug mažiau griežtas palyginti su COCOM, jame pagrindinis dėmesys skiriamas nacionalinių eksporto kontrolės režimų skaidrumui ir tam, kad atskiriems nariams nebūtų suteikiama veto teisė dėl organizacinių sprendimų.
The WA is considerably less strict than COCOM, focusing primarily on the transparency of national export control regimes and not granting veto power to individual members over organizational decisions.
Dalyvaujančios valstybės
Participating States
Šiuo metu Argentina, Australija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Kanada, Kroatija, Čekija, Danija, Estija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Airija, Italija, Japonija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Naujoji Zelandija, Norvegija, Lenkija, Portugalija, Korėjos Respublika, Rumunija, Rusijos Federacija, Slovakija, Slovėnija, Pietų Afrika, Ispanija, Švedija, Šveicarija, Turkija, Ukraina, Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos. , vykdydamos savo nacionalinę politiką, siekia užtikrinti, kad persiunčiant šias prekes nebūtų plėtojami ar stiprinami kariniai pajėgumai ir kad jos nebūtų nukreipiamos siekiant tuos pajėgumus paremti.
Currently Argentina, Australia, Austria, Belgium, Bulgaria, Canada, Croatia, Czech Republic, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Hungary, Ireland, Italy, Japan, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, Netherlands, New Zealand, Norway, Poland, Portugal, Republic of Korea, Romania, Russian Federation, Slovakia, Slovenia, South Africa, Spain, Sweden, Switzerland, Turkey, Ukraine, United Kingdom and United States). seek, through their national policies, to ensure that transfers of these items do not contribute to the development or enhancement of military capabilities, and are not diverted to support such capabilities.