natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. pabrėžia poreikį užtikrinti patikimus, suderintus ir laiku parengtus statistinius duomenis ir parengti ilgo laikotarpio duomenų ir rodiklių serijas tam, kad būtų galima jais naudotis numatant tolesnius pokyčius ir formuojant politiką; rekomenduoja, kad būtų geriau naudojamos ir derinamos įvairios viešųjų institucijų tvarkomos duomenų bazės ir kad kiekvienoje valstybėje narėje būtų taikoma panaši metodika, bendri standartai, apibrėžtys, klasifikacijos ir apskaitos taisyklės siekiant užtikrint duomenų kokybę ir palyginamumą; ragina, kad duomenys būtų renkami ir tvarkomi laikantis profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, statistikos duomenų konfidencialumo ir sąnaudų veiksmingumo principų, taip pat turi būti deramai atsižvelgiama į asmens duomenų apsaugos klausimus;
Stresses the need to develop reliable, harmonised and timely statistics and to obtain series of data and indicators covering a long period that can be used in projecting future developments and designing policies; recommends that various databases maintained by public authorities should be better used and combined and that similar methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules should be used in each Member State in order to guarantee the quality and comparability of data; calls for data collection and processing to be performed in accordance with principles of professional independence, impartiality, objectivity, statistical confidentiality and cost-effectiveness, with proper attention nevertheless being paid to personal data protection issues; takes the view that Eurostat should play a major role in this process;
AIŠKINAMOJI DALIS
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.EXPLANATORY STATEMENT
BVP (bendrasis vidaus produktas) – tai visos piniginės ekonominės veiklos pridėtinės vertės visuma.
GDP (gross domestic product) is the aggregated added value of all money-based economic activities.
BVP geriausiai žinomas kaip makroekonominės veiklos vertinimo rodiklis.
GDP is the best known measure of macroeconomic activity.
BVP pradėtas skaičiuoti XX a. ketvirtajame dešimtmetyje ir juo visame pasaulyje remiasi politikos formuotojai, į jį nurodoma visuomenės diskusijose.
It was developed in the 1930s and is used by political decision-makers worldwide and referred to in public discussions.
Šiandien BVP laikomas išsamiu rodikliu bendram visuomenės vystymuisi ir pažangai apskritai matuoti.
GDP has come to take on the role of a comprehensive indicator for overall societal development and progress in general.
Tačiau vedant politinius debatus juo negalima remtis visais atvejais.
However, it does not provide a reliable basis for policy debate on every issue.
Ypač BVP neatspindi ekologinio tvarumo ir socialinės integracijos.
In particular, GDP does not measure environmental sustainability or social integration.
Vis dažniau suvokiama, kad BVP reikia papildyti patobulintais duomenimis ir rodikliais.
There is increasing awareness of the need for improved data and indicators to complement GDP.
Šiuo suvokimu grindžiamos kelios tarptautinės iniciatyvos.
This awareness forms the basis of a number of international initiatives.
Komisijos komunikate „BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ siūloma įvairių priemonių, kaip galima būtų papildyti BVP.
In the Commission communication on ‘GDP and beyond – measuring progress in a changing world’, various measures are suggested as suitable ways to complement GDP.
Komunikate ypač sutelkiamas dėmesys į išsamesnių rodiklių, kurie suteiktų patikimesnių žinių, nustatymą.
In particular it focuses on developing more comprehensive indicators that would provide a more reliable knowledge base.
Pranešėja norėtų iš esmės pritarti Komisijos ketinimui nustatyti aiškiai apibrėžtą vertinimo sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama ne tik į BVP ir kuri papildytų BVP rodiklį sprendimų priėmimo ir vertinimo tikslais.
In my report I should like basically to support the Commission’s intention to adopt a clearly defined measuring system that would go beyond GDP, in the sense that it complements GDP in the context of decision-making and assessment.
Pranešėjos mano, kad šio metodo tikslas nėra prieštaringas kelerius metus vykstančių politinių ir mokslinių diskusijų požiūriu.
My impression is that the aim of this approach is not controversial in the political and scientific discussion that has been going on for years.
Kita vertus, problema iškyla siekiant nustatyti, kaip pritaikyti šį metodą naudojant aiškiai apibrėžtus ir įvertinamus rodiklius.
Rather, the problem is how this approach can be done using clearly defined and quantifiable indicators.
Aišku, kad šis projektas bus sėkmingas tik tuo atveju, jeigu jį vykdant bus naudojami patikimi duomenys.
It is clear that this project can only succeed, if it emphasizes the use of reliable data.
Dažnai stokojama aiškiai apibrėžtos informacijos, duomenų ir rodiklių.
There is often a lack of clearly defined information, data and indicators.
ES ir valstybių narių lygmenimis buvo pateikta daug iniciatyvų siekiant užpildyti spragas šiose srityse.
At EU and Member State level there have been many initiatives to fill the gaps in these areas.
Deja, tai tik iš dalies nuoseklūs veiksmai.
Unfortunately there are only partial signs of coherent action.
Pavyzdžiui, dėl to, kad nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis plačiu mastu pradėta vykdyti įvairiausia veikla rodiklių srityje, susidarė nevaldoma ir neaiški padėtis.
For example, the proliferation of activities at national and international level in the area of indicators has made the situation unmanageable and murky.
Be to, vedant bendras diskusijas rodiklių klausimu nereikėtų pamiršti, kad siekiant prisidėti prie politikos debatų, sprendimų priėmimo ir vertinimo nepakanka vien tik taikyti rodiklius.
Moreover, in the general debate on indicators it should not be forgotten that indicators alone cannot make a sufficient contribution to policy debate, decision-making and assessment.
Atsižvelgus į esamas priemones reikia taip pat numatyti visapusišką koncepciją, kurią būtų galima pritaikyti praktikoje.
What is required is a comprehensive concept, taking account of existing measures, which can be implemented in practice.
Svarbu sukurti priemonę, kuri papildytų BVP – ji turėtų būti sukurta taip, kad galėtų būti taikoma praktiškai ir naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius bei remiantis aukštos kokybės duomenimis.
It is important that we develop a tool that can complement GDP, taking into account that it has to be done in a way so that it can have practical use and using clearly defined indicators and relying on data of a high quality.
Komisijos komunikate siūlomos kelios atskiros priemonės, kurias sunku įvertinti.
The Commission communication proposes a number of individual measures that are hard to assess.
Šios iniciatyvos neintegruotos į išsamesnę, pakopomis suskirstytą strategiją, kurioje būtų aiškiai nurodoma, kaip naujasis „Ne tik BVP“ metodas galėtų būti taikomas.
These initiatives are not integrated into a more comprehensive, tiered strategy that clearly shows how the new ‘Beyond GDP’ approach can be used.
Pranešėja pranešime ragina Komisiją pateikti pakopomis suskirstytą „Ne tik BVP“ metodo taikymo strategiją, kurioje turėtų būti nurodoma, kaip naujasis metodas galėtų būti pragmatiškai taikomas kasdienėje politinėje veikloje.
My report calls on the Commission to submit a tiered strategy for the ‘Beyond GDP’ approach that should show how the new approach can be used pragmatically in day-to-day political work.
Pranešėjos nuomone, diskusijos nebus labai sėkmingos, kol nebus aiškumo šiuo klausimu.
Unless there is clarity on this issue, I consider that there can be little progress in this debate.
dėl BVP ir kitų rodiklių pažangai kintančiame pasaulyje vertinti
on GDP and beyond - Measuring progress in a changing world
Nuomonės referentas(*): Nikolaos Chountis
Rapporteur(*): Nikolaos Chountis
– atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 30 d. priimtą EBPO Stambulo deklaraciją „Visuomenės pažangos vertinimas ir skatinimas“,
– having regard to the OECD Istanbul Declaration on ‘Measuring and Fostering the Progress of Societies’, adopted on 30 June 2007,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (COM(2010)132),
– having regard to the Commission proposal for a regulation on European environmental economic accounts (COM(2010)132),
– atsižvelgdamas į Ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo komisijos ataskaitą (Stiglitz, Sen ir Fitoussi 2008 m. ataskaita),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008),
3. mano, kad nacionalinės ir ES politikos kryptys bus vertinamos pagal tai, ar jos padeda daryti pažangą siekiant socialinių, ekonominių bei aplinkosaugos tikslų ir gerinant Europos piliečių gerovę, taip pat mano, kad BVP nepakanka norint atspindėti sudėtingą socialinę ir ekonominę šalims ir regionams iškylančių problemų realybę; pabrėžia, kad naujų ir papildomų socialinių ir aplinkosaugos rodiklių taikymas visiškai atitinka strategijos „Europa 2020“ ir kitų svarbių iniciatyvų tikslus, kurių neįmanoma pasiekti naudojant vien tik BVP matą;
Believes that national and EU policies will be evaluated in the light of whether they are successful in delivering progress in achieving social, economic and environmental goals and improving the well-being of Europeans, and that GDP is not sufficient to record the complex socioeconomic reality of the national and regional challenges; underlines that the use of new and complementary social and environmental indicators is fully in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy and other major initiatives, which cannot be attained by using GDP alone as a yardstick;
5. pažymi, kad svarstydami gyvenimo kokybės klausimą žmonės vertina, pvz., saugią socialinę aplinką, kurioje nesunku gauti patogų būstą ir darbą, kuri tinka vaikams auginti, kurioje, pvz., deramai rūpinamasi užsieniečių integracija, kur teikiamos socialinės paslaugos ir galima pabūti gamtoje, kuri yra pasiekiama, ir apgailestauja, kad sunku gauti palyginamų duomenų šiose srityse;
Notes that when people are considering their quality of life they appreciate for example safe social environments where it is easy to find comfortable housing and jobs, which are good places to raise children, where for example integration of foreigners is taken good care of, where social services are provided and one may enjoy nature within reachable distances, and regrets that it is hard to get comparable data on these issues;
7. pažymi, kad yra tvirtų praktinių įrodymų, kad yra riba, nuo kurios BVP augimas palaipsniui atsiejamas nuo paraleliai gerėjančio gyvenimo lygio ir tvarumo;
Notes that strong empirical evidence shows that there is a threshold beyond which GDP growth is progressively decoupled from a parallel improvement in living standards and sustainability;
12. todėl ragina Komisiją toliau naudoti BVP kaip pagrindinį rodiklį planuojant priemones, kurias taikant būtų didinama gerovė, gerinama ekonominė veikla ir nustatomi Europos lygmeniu paramai gauti tinkami regionai, taigi todėl nacionalinėms valdžios institucijoms ir toliau turi būti užtikrinama laisvė atitinkamu etapu naudoti kitus socialinius, aplinkosaugos ir su infrastruktūra susijusius rodiklius, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias regionų ir miestų aplinkybes ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;
Calls on the Commission, therefore, to retain GDP as the key indicator when planning measures to enhance prosperity and economic performance and to identify regions eligible for support on that basis at European level, in which connection national authorities must continue to be given the leeway to use other social, environmental and infrastructure-related indicators at the appropriate level, with a view to taking account of the specific circumstances of regions, towns and cities and meeting the objectives of the EU 2020 Strategy;
16. tačiau mano, kad pradėjus abejoti dėl BVP kaip vienintelio statistinio rodiklio ir pradėjus taikyti papildomus rodiklius ekonominė politika nacionaliniu ir Europos lygmenimis pasuks naujomis kryptimis ir atsiras naujų aspektų, susijusių su vystymosi kokybe ir piliečių gerove.
Notes, however, that questioning GDP as the sole statistical indicator and introducing supplementary indicators will lead to economic policies at national and European level in new directions and introduce new aspects relating to the quality of development and the prosperity of citizens.
Vystymosi komitetas ragina atsakingą Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. džiaugiasi, kad ES institucijos ėmėsi iniciatyvos „Ne tik BVP“, kuria siekiama neberiboti tautų turto ir piliečių gerovės vertinimo būdų;
Welcomes the initiative beyond GPD taken by the European institutions to stop limiting the way in which the wealth of nations and the wellbeing of citizens are measured;
BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti
on GDP and beyond – measuring progress in a changing world
– atsižvelgiant į galiojančias statistines priemones, apimančias tokias sritis, kaip socialinė pažanga, gerovė ir tvarus vystymasis Europoje, pavyzdžiui, ES-SPGS, darbo jėgos tyrimas, Eurobarometras, Europos vertybių apžvalga ir Europos socialinė apžvalga,
– having regard to existing statistical instruments covering some dimensions of social progress, well-being and sustainable development in Europe such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
Europos gyvenimo kokybės tyrimas apima šias pagrindines gyvenimo kokybės sritis: ekonominiai ištekliai, jų trūkumas; sveikata ir galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; užimtumas ir darbo kokybė; darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; santykiai ir parama šeimoje; socialinė įtrauktis/atskirtis (bendruomenės gyvenimas ir socialinis dalyvavimas); švietimas ir mokymas; būstų ir vietos aplinkos kokybė; socialinis kapitalas ir visuomenės kokybė; viešųjų paslaugų kokybė; asmeninė gerovė (įskaitant laimę, pasitenkinimą gyvenimu, optimizmą dėl ateities). ,
EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future). ,
– atsižvelgdamas į J. Stiglitzo ataskaitą (Ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo komisijos dokumente
– having regard to the Stiglitz Report (Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), kurioje pateikiama septynių aspektų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti rengiant naujus rodiklius, apžvalga,
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), which provides an overview of the seven dimensions to be taken into account when developing new indicators,
A. kadangi BVP, nors ir svarbus ekonominio augimo rodiklis, visiškai netinka kaip vienintelė priemonė, kuria remiantis būtų galima orientuoti politiką, skirtą 21 amžiaus problemoms spręsti, arba bent jau su ja reikėtų derinti kitus papildomus rodiklius, kurie vertina ekonominę ir socialinę sanglaudą bei aplinkosaugos rodiklius,
A. whereas GDP, while an important indicator of economic growth, is inadequate as a single instrument for guiding policy to meet the challenges of the 21st century, and requires additional indices including those that measure economic and social cohesion and environmental indicators,
B. kadangi finansų, ekonominė ir socialinė krizė parodė, kad ekonominė strategija, paremta vien tik BVP, nesudaro galimybių tvariam modeliui parengti, tapo labai svarbu turėti galimybę gauti tinkamą ir išsamią informaciją apie tikras namų ūkio pajamas,
B. whereas the financial, economic and social crisis demonstrates that an economic strategy based purely on GDP does not make it possible to develop a sustainable model, therefore making it very necessary to have access to relevant and comprehensive information concerning the development of real household incomes,
C. kadangi skurdas ir socialinė atskirtis prieštarauja žmogiškajam orumui, šiame Europos Sąjungos pažangos etape socialinis vystymasis visų pirma reiškia sudaryti galimybes visiems asmenims ir asmenų grupėms dalyvauti politiniame ir socialiniame gyvenime ir įgyvendinti demokratiją panaikinant socialinius skirtumus ir skurdą,
C. whereas, given that poverty and social exclusion are affronts to human dignity, progress at the present stage of social development in the European Union primarily means facilitating individual and collective political, social and democratic participation for all by eliminating social divisions and poverty,
D. kadangi ekonominė gerovė visada siejasi su socialiniu vystymusi ir todėl siekiant darniai rengti politiką reikia daugiau apimančių rodiklių, įtraukiančių socialinius ir aplinkosauginius laimėjimus bei praradimus, o taip pat rodikliais, kuriais būtų matuojama tvari plėtra ir gyvenimo kokybė,
D. whereas economic wealth is not always related to social development, and therefore coherent policy-making needs a data framework that includes more inclusive indicators that incorporate social and environmental gains and losses alongside indices to measure sustainable development and quality of life,
Pagal Eurofound išvadas visos ES bendras pasitenkinimas gyvenimu per laikotarpį tarp 2007 m. paskutinio ketvirčio ir 2009 m. rugsėjo mėnesio nukrito apie 4 proc.
According to Eurofound’s findings, between the last quarter of 2007 and September 2009 the average level of satisfaction with life in general across the EU fell by about 4%.
2. pabrėžia, kad į rodiklių atranką būtina įtraukti visuomenę, įskaitant socialinius partnerius ir organizacijų atstovus, kartu naudojant ir alternatyvius aplinkos, socialinės įtrauktiems ir socialinės gerovės lygio, socialinės integracijos ir lygybės rodiklius, siekiant sukurti susitarimą, kuris yra būtinas kuriant bendrų visuomenės tikslų viziją;
Stresses the need to engage society, including the social partners and representative organisations, in the selection of indicators and, through the combined use of alternative indicators concerning the condition and sustainability of the natural environment, the levels of social inclusion, social well-being, social integration and fairness, to help build the consensus which is necessary in order to develop a shared view of societal goals;
7. mano, kad Komisija turėtų įtraukti papildomus rodiklius, skirtus įvertinti pažangai siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų;
Considers that the Commission should add alternative indicators to the conventional instruments for assessing progress towards the attainment of the objectives formulated in the EU 2020 Strategy;
Tarybos sprendimą leisti valstybėms narėms pačioms nustatyti nacionalinius skurdo riziką ir atskirtį patiriančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus remiantis vienu ar keliais iš trijų rodiklių, dėl kurių susitarė Taryba; mano, kad valstybės narės, taikančios tik „namų ūkio, kuriame nė vienas narys nedirba,“ rodiklį gali sistemingai ignoruoti tokias problemas kaip dirbančių asmenų skurdas, energetinis skurdas, vaikų skurdas ir socialinė atskirtis.
Takes note of the Council’s decision of 17 June 2010 to leave it up to Member States to set their national targets for reducing the number of people at risk of poverty and exclusion on the basis of one or more of the three indicators agreed upon by the Council; considers that Member States using only the ‘jobless household’ indicator may systematically neglect problems such as in-work poverty, energy poverty, child poverty and social exclusion.
dėl BVP ir kitų rodiklių pažangai kintančiame pasaulyje vertinti
on GDP and beyond – measuring progress in a changing world
– atsižvelgdamas į strategijoje „ES 2020“ pateikiamas integruotas Europos ekonomikos ir užimtumo politikos gaires, kurias 2010 m. balandžio 27 d. pasiūlė Europos Komisija,
– having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the European Commission on 27 April 2010,
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 16 d.
– having regard to the draft public consultation of the Joint Research Centre of the Institute for Environment and Sustainability of 16 August 2010, entitled ‘Decoupling indicators, basket-of-products indicators. waste management indicators.
Aplinkos apsaugos ir tvarumo instituto Jungtinio tyrimų centro viešos konsultacijos dėl atsiejimo rodiklių, produktų krepšelio rodiklių ir atliekų tvarkymo rodiklių sistemos, metodikos, duomenų bazės ir atnaujinimo procedūrų projekto,
Framework, methodology, data basis and updating procedures’,
A. kadangi būtina diskusiją dėl BVP privalumų ir ribotumo vertinant socialinę ir ekonominę veiklą ir, tuo pat metu, socialinę pažangą paversti gairėmis,
A. whereas there is a need to translate into guidelines the debate on the benefits and limitations of GDP as a yardstick for measuring and evaluating the social and economic performance and, by association, social progress,
B. kadangi BVP tebėra pagrindinis makroekonominės veiklos vertinimo rodiklis, tačiau, vis dėlto, jį taikant pakankamai neatsižvelgiama į su rinka nesusijusius aspektus, ir todėl jį reikia papildyti glaustu ir veiksmingu kitų rodiklių, labiau tinkamų vertinti, pvz., socialinę įtrauktį ar aplinkos apsaugos tikslus, rinkiniu,
B. whereas GDP remains the key indicator for measuring macroeconomic activity, but does not, however, take sufficient account of non-market aspects, and therefore needs to be supplemented with a concise and actionable set of other indicators more suitable for measuring, for example, social inclusion or environmental objectives,
C. kadangi statistiniais vidurkiais grindžiami rodikliai negali atspindėti didesnių socialinių ir ekonominių skirtumų,
C. whereas indicators based on statistical averages are not able to reflect increased social and economic disparities,
D. kadangi reikėtų atskirti dabartinę ir būsimą gerovę; kadangi reikėtų pabrėžti, kad tvarumą taip pat reikia vertinti turint mintyje jo ekonominį ir aplinkos aspektus,
D. whereas a distinction between current and future well-being should be made; whereas it should be underlined that sustainability also needs to be assessed in both its economic and environmental dimensions,
Komisijos komunikatą „BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ (COM(2009)433 galutinis), kuriame pabrėžiamas poreikis tobulinti ir papildyti BVP; ypač pritaria atliktam darbui, susijusiam su nacionalinių sąskaitų išplėtimu įtraukiant aplinkos ir socialinius veiksnius;
Welcomes the Commission communication of 20 August 2009 on ‘GDP and beyond, measuring progress in a changing world’(COM(2009)433final), which highlights the need to improve and complement GDP; supports in particular the work undertaken on the extension of national accounts to environmental and social factors;
5. primena strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir atkreipia dėmesį į būtinybę kurti ir naudoti tinkamus pažangos siekiant jos tikslų vertinimo rodiklius;
Recalls the Flagship Initiative ‘Resource Efficient Europe’ contained in the EU 2020 strategy and points to the need to develop and use appropriate indicators for measuring the attainment of its objectives;