natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga“; pabrėžia, kad šioje apžvalgoje didžiausias dėmesys skiriamas nacionalinėse strateginėse ataskaitose pateiktai informacijai; ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių pateikiama informacija yra tiksli;
Welcomes the publication of the Commission Staff Working Paper ‘Cohesion Policy: Responding to the economic crisis’, a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan; highlights that this review draws primarily on the information provided in national strategic reports; calls for the Commission to take the necessary measures in order to ensure that the information provided by the Member States is accurate;
27. mano, kad tėra nežymių krizės įveikimo požymių ir kad artimiausiais metais Europa turės spręsti savo struktūrines problemas, taip pat ir vykdydama sanglaudos politikos priemones ir tikslines investicijas, ypač į mokslinius tyrimus ir vytymąsi, inovacijas, švietimą ir technologijas, kurios palankios visiems sektoriams, siekiantiems tapti konkurencingais; todėl pabrėžia, kad reikia nuodugniai išnagrinėti priemonių, kuriomis siekiama įveikti krizę, poveikį ir, kad būtina suteikti prieinamą finansavimą, kuris yra ypač svarbus regionams, vykdant jų ekonomikos ir socialinį restruktūrizavimą ir skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir solidarumą;
Considers that the signs of recovery from the crisis are fragile, and that in the coming years Europe has to tackle its structural weaknesses, including through Cohesion Policy interventions and targeted investments notably in research and development, innovation, education and technologies that are beneficial for all sectors in acquiring competitiveness; stresses therefore the need for a thorough analysis of the impact of measures aimed at counteracting the crisis and the necessity to provide for accessible structural funding, which is a powerful mechanism designed to help the regions in their economic and social restructuring and in promoting economic, social and territorial cohesion and solidarity;
Sąveikos kūrimas ir Regioninės politikos išteklių sektorinio išskaidymo vengimas
Creating s ynergies and a voiding the s ectoral d ispersion of r egional p olicy r esources
Stebėsena ir vertinimas
Monitoring and e valuation
Gera praktika
Good p ractices
39. ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas gerinti gebėjimų stiprinimą ir sumažinti administracinę naštą, ypač nacionaliniais įnašais ir, kur tinkama, teikiant finansų inžinerijos paramą užtikrinti bendrą projektų finansavimą siekiant, kad būtų įsisavintos lėšos ir išvengti didelio vilkinimo investuojant;
Calls for the Member States and regional authorities to enhance capacity-building and reduce the administrative burden, in particular to ensure the cofinancing of projects by national contributions and, when relevant, to introduce financial engineering support, in order to increase the absorption of the funds and to avoid further major delays in investing;
42. ragina visas ES institucijas ir valstybes nares per kitą derybų dėl būsimos sanglaudos politikos laikotarpį pagreitinti pagrindinių dokumentų, pavyzdžiui, daugiametės finansinės programos ir reglamentų, rengimą siekiant nugalėti pradines kliūtis, kurios gali atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje;
Calls on all EU institutions and Member States, with a view to the next round of negotiations on the future cohesion policy, to facilitate speedier conclusion of key documents, such as the multiannual financial framework and regulations, in the next round of negotiations with a view to overcoming the start-up difficulties that might arise at the beginning of the next programming period;
Įgyvendinimo ataskaitose nagrinėjamas, ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimas bei taikymas valstybėse narėse.
Implementation reports analyse the transposition of EU legislation into national law and the implementation and enforcement thereof in the Member States.
Sanglaudos politikos teisinę bazę sudaro tiesiogiai taikomi reglamentai.
In the case of cohesion policy, the legislative framework consists of directly applicable regulations.
Taigi šioje ataskaitoje nagrinėjami klausimai, ar valstybėse narėse tinkamai taikomi teisės aktai, taip pat, kaip valstybės narės suprato Bendrijos strategines gaires ir kaip jų laikėsi įgyvendindamos nacionalinę strateginę pamatinę programą ir veiklos programas.
Thus, this Report analyses whether legislation has been properly applied by the Member States as well as the way in which the Member States have understood and followed the Community Strategic Guidelines when implementing their National Strategic Reference Frameworks and Operational programs.
Bendro pobūdžio informacija
General background
Tai, kad rengiamos strateginės ataskaitos – naujas sanglaudos politikos reikalavimas, kuris atsirado per šį programavimo laikotarpį priėmus bendrąjį reglamentą, kuris yra strateginių gairių įgyvendinimo vertinimo priemonė.
The strategic reporting exercise represents a new feature of cohesion policy introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument of examining the implementation of Strategic Guidelines.
Šių ataskaitų tikslas, kaip teigiama Tarybos reglamento 1083/2006 (bendrasis reglamentas) 36 konstatuojamojoje dalyje, yra papildyti sanglaudos politikos strateginį turinį ir paskatintų jos skaidrumą integruojant Bendrijos prioritetus.
The aim of this exercise, as stated in Recital 36 of Council Regulation 1083/2006 (General Regulation), is to increase the strategic content and promote the transparency of cohesion policy through integration with the Community's priorities.
To paties reglamento 29 straipsnio 2 dalyje ir 30 straipsnio 2 dalyje numatyti strateginių ataskaitų teisiniai pagrindai.
Articles 29(2), 30(1) and 30(2) of the same Regulation provide a legal basis for the strategic reporting.
Pagal šį reglamentą reikalaujama, kad valstybės narės iki 2009 m. pabaigos pateiktų pirmąsias nacionalines strategines ataskaitas.
According to this Regulation, the Member States were required to provide the first national strategic reports at the latest by the end of 2009.
Strateginėje įgyvendinimo ataskaitoje pateikiami duomenys pagrįsti šiomis strateginėmis ataskaitomis.
The data presented in the Strategic Report is based on these national strategic reports.
Programų įgyvendinimas
Implementation of the Programmes
Visų pirma reikėtų pastebėti, kad Komisija ir valstybės narės susitarė keistis 2009 m. nacionalinių strateginių ataskaitų duomenimis ir numatė duomenų surinkimo datą – 2009 m. rugsėjo 30 d., tačiau kai kurios valstybės narės pateikė kitomis dienomis surinktus duomenis.
First of all, it has to be noted that the Commission and the Member States agreed to exchange data for the 2009 national strategic reports with a target date of 30/09/2009 for extraction , but some Member States extracted data on other dates.
Taigi atliekant lyginamąją analizę reikėtų atsižvelgti į kelių mėnesių skirtumus, kadangi jie galėtų daryti poveikį tam tikram sektoriui skirtų lėšų kiekiui.
Thus, the differences of several months must be taken into account while making comparative analysis, because it could influence the volume of allocations made to a particular sector.
Pranešama, kad lėšų kiekis atrinktiems projektams yra 93,4 mlrd. eurų, tai sudaro 27,1 proc. šiam laikotarpiui turimų ES išteklių.
The reported financial volume of projects selected is 93.4 billion EUR representing 27.1 % of available EU resources in the current period.
Vidutiniškai tiek lėšų skirta trims sanglaudos politikos tikslams, asignavimų Lisabonos darbotvarkei kategorijoms ir pažangai įgyvendinant Bendrijos strategines gaires.
This average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines.
Pranešama, jog 63 mlrd. eurų skirta projektų asignavimams pagal Lisabonos darbotvarkę, o projektų atranka asignavimams pagal Lisabonos darbotvarkę vyksta taip pat greitai arba šiek tiek greičiau negu atrankos kitiems veiksmams.
A total of 63 billion EUR is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions.
Galima vertinti, kad minėtoji vidutinė valstybių narių pažanga yra nebloga, atsižvelgiant į tai, jog 2008–2009 m. dėl pasaulinės krizės labai pablogėjo socialinė ir ekonominė padėtis ir per 2007–2013 m. laikotarpį buvo atlikta šios politikos srities reforma, kadangi šie abu veiksniai turėjo didelį įtaką įgyvendinimui.
The abovementioned average progress made by the Member States can be considered rather reasonable given the context of serious deterioration in the socio-economic situation in 2008-2009 due to the global crisis, but also the reform made to the policy for the period 2007-2013, as both of these factors have had strong impact upon implementation.
Krizė taip pat suteikė struktūriniams fondams aktualumo, ypač Europos socialinis fondas pasirodė labai naudingas sprendžiant daugelio regionų problemas.
At the same time, the crisis has also proved the relevance of the Structural Funds, in particular, the European Social Fund turned out to be very useful in tackling daunting challenges in many regions.
Pranešėjo teigimu tam tikrose strateginėse srityse ypač vėluojama atrinkti projektus.
According to the Rapporteur, certain strategic areas are facing particular delays in project selection.
Ypač svarbios sritys, kuriose reikėtų atlikti išsamią priežasčių analizę, yra šios: geležinkelių sektorius, tam tikros energetikos ir aplinkos investicijos, skaitmeninė ekonomika, socialinė įtrauktis, valdymas ir gebėjimų stiprinimas.
The areas of special concern, where an in-depth analysis of the reasons should be accomplished, are the following: rail sector, certain energy and environmental investments, digital economy, social inclusion, governance and capacity building.
Taigi reikia papildomų pastangų siekiant išvengti per didelio delsimo, pagerinti įgyvendinimo veiklą ir užtikrinti geresnę finansinę drausmę.
Therefore, additional efforts are needed to avoid excessive delays, strengthen performance of the implementation and to ensure higher financial discipline.
Antra vertus pranešėjas pabrėžia didesnį aplinkos apsaugos projektų įsisavinimą pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programas, kadangi tai yra teigiamas pokytis, kuris duoda aiškią papildomą tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo naudą.
On the other hand, the Rapporteur highlights higher absorption of environmental projects under European Territorial Cooperation programmes as it is a positive development suggesting a clear added value of cross-border, transnational and interregional cooperation.
Strateginių ataskaitų teikimas
Strategic Reporting Exercise
Strateginės ataskaitos laiku parodė visos ES 27 projektų įgyvendinimo pažangą ir sudarė aukšto lygio diskusijų, tarpusavio vertinimų, politikos formavimo pagrindą ir paskatino gerinti jų vykdymo kokybę.
The strategic reporting exercise provides timely evidence of the progress in implementation throughout the EU-27 offering a basis for high-level debate, peer review, policy learning and an incentive to improve the quality of performance.
Neatsižvelgiant į tai buvo pastebėta keletas nusižengimų.
Nevertheless, some important limitations have been observed.
Pavyzdžiui, tik 19 valstybių narių pateikė pagrindinius rodiklius.
For instance, only 19 Member States reported on core indicators.
Taigi šiuo metu neįmanoma susidaryti nuomonės apie politikos įgyvendinimą vietoje visoje ES.
Therefore, at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground.
Pranešėjo nuomonę siekiant sudaryti galimybę palyginti visos ES lygį valstybės narės, pateikdamos kito laikotarpio (2012–2013 m.) strategines ataskaitas, turėtų naudoti pagrindinius rodiklius .
In Rapporteur’s opinion, Member States should use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013 to facilitate comparison at EU level.
Be to, siekdamos pagerinti pažangos kokybę ir stebėseną valstybės narės turėtų pagerinti savo ataskaitų strateginį turinį, o Komisija norėdama pagerinti ataskaitų kokybę turėtų teikti tikslesnius nurodymus.
Furthermore, in order to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress, Member States should increase the strategic content of their respective reports and the Commission should provide more detailed guidance to improve the quality of strategic reporting exercise.
Strateginės ataskaitos skirtos padidinti politikos srities pasiekimų visuomenės kontrolę, todėl rezultatus reikia skelbti viešai.
Reporting exercise is supposed to increase the accountability to the public on achievements of the policy; therefore presentation of findings needs more publicity.
Be to keitimasis patirtimi turėtų būti skatinamas, taigi valstybės narės galėtų naudotis pažangiąja patirtimi, dėl kurios pavyko pasiekti teigiamų rezultatų.
Moreover, exchange of experiences should be promoted so that Member States can benefit from good practices that contributed to the delivery of positive results.
Pranešėjas pabrėžia, kad šios pažangiosios patirties naudojimas padeda geriau parengti strategines ataskaitas ir didina valstybių narių suinteresuotų asmenų atsakomybę:
Rapporteur highlights following good practices that contribute to enhanced quality of the reporting exercise and increased ownership of stakeholders within Member States:
· pagrindinių rodiklių naudojimas,
· using core indicators,
· atsiskaitymas apie apimtis ir rezultatus,
· reporting on outputs and results,
· atsiskaitymas apie nacionalinės ir ES politikos sričių sąveiką,
· reporting on synergies between national policies and EU policies,
· viešųjų diskusijų ir konsultacijų su suinteresuotaisiais asmenimis organizavimas,
· organising public debates and consultations with stakeholders,
· ataskaitų nacionaliniams parlamentams teikimas ir šių ataskaitų skelbimą vyriausybių interneto svetainėse.
· submitting the reports to national parliaments for opinion, and publishing the reports on governmental websites.
Pranešėjo pamastymai ir išvados
Reflections and Conclusions of the Rapporteur
Sanglaudos politika išlieka aktuali, kadangi ji labai prisideda prie socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo.
Cohesion policy continues to prove its relevance as it considerably contributes to the improvement of the socio-economic environment.
Valstybės narės teigiamai priėmė naujus reikalavimus ir daro pažangą siekdamos sanglaudos politikos tikslų, tai faktais ir skaičiais patvirtinama teikiamose nacionalinėse ataskaitose, tačiau yra natūralių šalių bei regionų skirtumų.
The Member States have embraced new requirements in a positive way and they are making progress in delivering cohesion policy objectives, as evidenced by facts and figures provided in national reports - though with certain inherent heterogeneity at the level of states and regions.
Vis dėlto sanglaudos politika yra ilgalaikė priemonė ir daugelį rezultatų bus galima pastebėti vėlesniame programavimo laikotarpio etape.
However, cohesion policy is a long-term mechanism and most of the results are visible later in the programming period.
Iš tiesų visus 2007–2013 m. programavimo laikotarpio rezultatus bus galima matyti tik 2015 m., t. y. praėjus dvejiems metams po antrosios strateginės ataskaitos pateikimo, kadangi kai kurios šalys po 2013 m. gali visas skirtas lėšas naudoti dar dvejus metus.
Indeed, the full picture for the 2007 - 2013 programming period will be visible only in 2015, two years after the second Strategic Report, since certain countries have two years after 2013 to use all the committed funding.
Pranešėjas atkreipia dėmesį į tai, kad atlikti veiksmingą projektų atranką ir juos įgyvendinti trukdė nemažai veiksnių, pavyzdžiui, vėlai baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos ir politikos teisėkūros dokumentų rinkinio lėmė tai, jog vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, buvo pakeistos finansų kontrolės taisyklės, valstybės narės turėjo nepakankamai viešųjų lėšų bendram projektų finansavimui, taip pat tam tikrose srityse nebuvo aiškių nacionalinių prioritetų ir institucijos neturėjo administracinių gebėjimų.
The Rapporteur draws attention to the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by many factors, such as late conclusion of the negotiations on multi-annual financial framework and the legislative package of the policy resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control, scarce public resources available for co-financing in Member States as well as the lack of clear national priorities for certain areas of intervention, and deficient institutional administrative capacity.
Šias problemas reikias nedelsiant spręsti ES ir valstybių narių lygiu.
These factors need to be promptly addressed at both EU and Member States´ level.
Siekiant nevėluoti pasiekti susitartų rezultatų valstybės narės raginamos pagreitinti ir palengvinti struktūrinių fondų naudojimą vietoje, ypač taikyti taisomąsias priemones tose srityse, kuriose sunkiai vykdomi projektai.
Member States are also advised to accelerate and facilitate the use of Structural Funds on the ground and especially to take corrective measures in the areas with weak performance to avoid late delivery of agreed results.
Aišku, kad pagrindinės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų yra gera finansinė drausmė ir skaidrumas skiriant lėšas.
Of course, key preconditions for achieving the overall objectives of cohesion policy are sound financial discipline and the transparency in the allocation of funds.
Strateginės ataskaitos yra nauja priemonė, kuri šiuo požiūriu gali padėti pagerinti atsiskaitomybę siekiant politikos srities tikslų.
The strategic reporting as a new instrument can contribute in this sense to increase the accountability in delivering policy objectives.
Kitas svarbus klausimas siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo proceso, strateginio planavimo kokybę ir sėkmingą bei veiksmingą sanglaudos politikos įgyvendinimą yra viešojo administravimo veiksmingumas.
Another important issue ensuring quality of the decision-making process, strategic planning as well as the successful and efficient implementation of cohesion policy, is the efficiency of public administration.
Taigi geras valdymas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu turėtų būti stiprinamas vadovaujantis Sutartyje numatytu partnerystės principu.
Therefore, good governance at European, national, regional and local level should be further strengthened in accordance with the Treaty and partnership principle.
Labai reikėtų supaprastinti sanglaudos politikos valdymą ir įgyvendinimą, kadangi reikia apgailestauti, jog dėl per didelės biurokratijos, sudėtingų taisyklių ir procedūrų lieka nepanaudotų lėšų.
The simplification of the cohesion policy management and implementation remains highly desirable, because it is surely not welcome that due to superfluous bureaucracy, onerous rules and procedures funds remain unused.
Atsižvelgiant į tai lėšų įsisavinimą galima pagerinti tinkamai stiprinant gebėjimus ir sutelkiant visus tinkamus nacionalinius išteklius siekiant gauti bendrą struktūrinių fondų finansavimą.
In this context, the absorption of the funds can be increased by targeted capacity building and by mobilising all appropriate national resources to obtain the available co-financing from the Structural funds.
Finansų inžinerijos priemonės taip gali teikti reikalingą paramą.
The instruments of financial engineering can also provide necessary support.
Pagaliau sanglaudos politika siekiama sumažinti Europos regionų išsivystymo skirtumus, padedama siekti šiuolaikinio ir tvaraus augimo ir rodomas Europos solidarumas.
Finally, cohesion policy aims at reducing disparities between levels of development of European regions, facilitates the pursuit of modernisation and sustainable growth and demonstrates European solidarity.
Įrodyta, kad ši politika labai svarbi Europos integracijos pažangai ir Europos politikos sričių sąveikai.
As such, it has proved to be essential to the progress of European integration while establishing strong synergies between all European policies.
Aišku, kad Europos regionai turi daug ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos skirtumų.
Reality shows that European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities.
Kai kurie skirtumai atsirado dėl paskutinių dviejų plėtrų (įstojo istoriškai ir ekonomiškai silpnos šalys), kitus sustiprino tiesioginės pasaulinės finansų ir ekonominės krizės pasekmės.
Some of them are consequences of the last two enlargements (accession of economically disadvantaged countries), other have been accentuated by the direct effects of the global financial and economic crisis.
Kelerius artimiausius metus bus diskutuojama dėl būsimos sanglaudos politikos (2014–2020) struktūros.
The issue of the architecture of the future cohesion policy for the period 2014-2020 will be in the centre of the political debate in the next years.
Yra pavojus, kad Lisabonos strategijos trūkumai atsiras įgyvendinant Europos 2020 m. strategija.
The risk exists that shortcomings of the Lisbon Strategy could repeat themselves in the implementation of the Europe 2020 Strategy.
Pranešėjas pakartoja, kad atsižvelgiant į derybas dėl kito programavimo laikotarpio sanglaudos politika turėtų ir toliau būti skirta visiems Europos regionams ir visoms visuomenės problemoms spręsti, padėti neturtingiesiems pasivyti turtingesnius ir siūlyti išmanų, tvarų ir integracinį augimą.
The Rapporteur reiterates, in the context of upcoming negotiations for the future programming period, that the cohesion policy should continue to address all European regions and societal challenges, both helping the poorer ones to catch up, and delivering smart, sustainable and inclusive growth.
Pranešėjas taip pat mano, kad atsižvelgiant į nuolatinį teritorinės pusiausvyros trūkumą ir į užsitęsusią krizę stipri ir tinkamai finansuojama ES regionų politika yra būtina sąlyga siekiant socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, todėl jokiu būdu nereikėtų sumažinti būsimuoju programavimo laikotarpiu sanglaudos politikai skiriamo biudžeto.
Your Rapporteur also strongly believes that within the context of persisting territorial imbalances and a lingering crisis, strong and well-financed EU regional policy is a condition sine qua non for achieving social, economic and territorial cohesion, therefore the budget allocated for the cohesion policy in the next programming period should definitely not be decreased.
dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo
on the Report 2010 on the implementation of the Cohesion Policy programmes for 2007-2013
2. primena, kad biudžeto požiūriu 2010 m. liepos 1 d. – o tai yra 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pusiaukelė – atlikta tik šeštadalis mokėjimų;
Recalls that, from a budgetary point of view, less than one sixth of the payments only had been made as at 1 July 2010, the midway point of the 2007-2013 programming period;
6. todėl ragina ypatingą dėmesį skirti tolesniam abišalio mokymosi skatinimui, geriausios praktikos mainams ir administracinių pajėgumų stiprinimui konkrečiose valstybėse narėse, taip pat ragina toliau svarstyti, kaip būtų galima racionalizuoti įvairius taikomus taisyklių rinkinius ir kontrolės procedūras.
Requests, therefore, that specific attention be granted to the further promotion of mutual learning, exchange of best practices and reinforcement of administrative capacities in certain Member States, and calls for further reflection on how to streamline the various sets of rules and control arrangements applicable.