natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis pranešimas yra išskirtinis, nes pastaraisiais metais Komisija nėra atlikusi nuodugnios prekybos ir platinimo sektoriaus analizės.
This Report is unique, since an in-depth analysis of the retail sector had not been carried out by the Commission in recent years.
Laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūčių pašalinimas
Removing obstacles to the free movement of goods and services
Remdamasi suinteresuotųjų subjektų pateiktais duomenimis, pranešėja nustatė atvejų, kuriais esama laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūčių.
Based on evidence from stakeholders, the Rapporteur has identified cases of obstacles to the free movement of goods and services.
Pvz., olandiškas sūris turi būti pakuojamas iš naujo, kad jį būtų galima parduoti Prancūzijoje, nes joje taikomos kitokios su svoriu ir dydžiu susijusios taisyklės; JK saugiais laikomi žaislai turi būti papildomai tikrinami, kad juos būtų galima parduoti Vokietijoje; kad kėdės galėtų būti parduodamos Italijoje, turi būti išduodamas sertifikatas, kad jos nebus naudojamos kankinimams; dėl priešgaisrinės saugos reikalavimų Vengrijoje negalima importuoti viešbučiams skirtų kilimų; Ispanijoje taikomos kitokios su šokoladu susijusios taisyklės.
For instance, Dutch cheese must be repacked to be sold in France due to different rules on weight and size; toys considered safe in the UK require extra tests to be sold in Germany; chairs need a certificate against use for torture when sold in Italy; fire regulations in Hungary prevent the import of carpets for hotels; rules on chocolate are different in Spain.
Susiskaidymas ir ribojamosios nacionalinės priemonės lemia nereikalingą biurokratiją ir išlaidas, ypač MVĮ.
Fragmentation and restrictive national measures cause unnecessary red tape and costs, especially for SMEs.
Siekiant pašalinti praktines kliūtis reikėtų geriau išnaudoti esamas priemones, kaip antai SOLVIT ir Vidaus rinkos informacinė sistema (VRI).
Existing tools, such as SOLVIT and the Internal Market Information System (IMI), should be better used to remove practical obstacles.
Susiskaidžiusi mokėjimų sistema trukdo laisvai prekybai ES ir kasdien netenkama didelių sumų dėl mokesčių už operacijas.
A fragmented payment system hinders free trade in the EU and large sums are lost daily in transaction fees.
Mokėjimų ES viduje harmonizavimą reikėtų laikyti prioritetu.
Harmonising intra-EU payments should be a priority.
Miestų planavimas priklauso nacionalinės kompetencijos sričiai ir turi būti laikomasi subsidiarumo.
Urban planning is a national competence and subsidiarity must prevail.
Tačiau planavimo nuostatos neturėtų tiesiogiai ar netiesiogiai kenkti įsisteigimo laisvei
However, planning rules should not, directly or indirectly, obstruct the freedom of establishment .
Prieinamumas vartotojams
Accessibility for consumers
Diskusijoms tarp prekybos centrų ir parduotuvių būdinga poliarizacija.
The debate between shopping centres and shops is polarised.
Esama susirūpinimo, kad vietos parduotuvių, kuriose parduodamos tradicinės prekės, skaičius visoje Europoje nuolat mažėja.
There is concern that the number of local shops offering traditional products is steadily decreasing across Europe.
Automobilio neturėjimas ar nenorėjimas jo turėti dėl aplinkosauginių priežasčių, senatvės, gyvenimo miesto centre ar atokioje vietovėje neturėtų turėti įtakos piliečių pasirinkimo laisvei.
Not having or not wishing to use a car for environmental reasons, old age, living in a city centre or a remote area, should not affect citizens’ freedom of choice.
Pasitikėjimo prekyba internetu ugdymas galėtų padėti pasiekti, kad prekės atsidurtų arčiau vartotojų.
Building confidence in online trade could help achieve proximity to products for consumers.
Todėl pranešėja ragina imtis veiksmų, kad būtų atskleistas elektroninės prekybos potencialas.
Thus the Rapporteur calls for action to unleash the potential of e-commerce .
Dažnai dėl to, kad mažos parduotuvės netenka verslo, kaltinamos didelės grandinės ir prekybos centrai.
The finger is often pointed at big chains and shopping malls for driving small shops out of business.
Tačiau padėtis yra sudėtingesnė.
The picture is, however, more complex.
Prekybos centrų ir išparduotuvių privalumas yra ir tas, kad juose galima apsipirkti vienoje vietoje, patirti apsipirkimo malonumą ir jų siūlomos kainos yra patrauklios.
Shopping centres and outlets also offer the benefit of a one-stop-shop, pleasure shopping and attractive prices.
Problema slypi ne tik tarp didelio ir mažo, iš tikrųjų ji būdinga visai grandinei: tiekėjų, prekybininkų ir nuosavybės savininkų.
The problem is not only between small and big, but more accurately along the entire chain: suppliers, retailers, property owners.
Reikėtų toliau nagrinėti, kaip geriausiai galima vartotojams užtikrinti laisvą pasirinkimą, subalansuotą mažų ir didelių parduotuvių derinį ir sąžiningus santykius, taip pat garantuojant laisvą konkurenciją.
The questions of how best to offer free choice to consumers, a balanced mix of small and big shops and fair relations, while ensuring free competition, should be further analysed.
Būtinas konstruktyvesnis dialogas tarp visų suinteresuotųjų subjektų.
A more constructive dialogue between all concerned is necessary.
Prieinamumas verslo įmonėms
Accessibility for business
Esama įrodymų, kad atsirado daugiau paslėptų kenksmingų kliūčių .
Evidence exists that hidden and pernicious obstacles have increased.
Pvz., kai kurios vietos institucijos pradėjo taikyti naujas licencijas prekybininkams, kurios de facto pašalina iš tam tikros srities nemažą skaičių paslaugų teikėjų.
For instance, some local authorities have imposed new licences on retailers, which de facto exclude a number of service providers in a given area.
Kituose regionuose siekiant nustatyti tam tikroje teritorijoje leidžiamą konkurencijos lygį pradėta taikyti kvotas.
In other regions, quotas have been introduced to define the level of competition allowed on a given surface.
Dėl to didesni prekybininkai gali atidaryti tik ribotą skaičių parduotuvių.
Consequently, bigger retailers have only been able to open a limited number of shops.
Akivaizdesni yra kelete šalių neseniai priimti ribojamieji prekybos ir mokesčių įstatymai, įskaitant mokesčių įstatymą Vengrijoje.
More obvious are the restrictive trade and tax laws recently adopted in several countries, including the tax law in Hungary.
Nors mokesčių politika yra nacionalinės atsakomybės sritis, šis mokestis de facto daugiausia veikia užsienio įmones.
While fiscal policy is a national responsibility, this tax affects de facto mainly foreign companies.
Per IMCO komiteto delegacijos vizitą Budapešte (vasario 22–24 d.) pranešėja iškėlė šį klausimą Vengrijos valdžios institucijoms.
During the IMCO delegation visit to Budapest (22-24 February), the Rapporteur raised the issue with the Hungarian authorities.
Šiuo metu Komisija tikrina, ar šis įstatymas atitinka Sutartis.
The Commission is currently checking conformity of this law with the Treaties.
V. Sutartinės ir komercinės praktikos klausimų sprendimas verslo santykiuose
V. Addressing contractual and commercial practices in business-to-business
Sutartiniai ir komerciniai verslo santykiai ilgą laiką yra prieštaringi, o įtampa prekybos ir platinimo tiekimo grandinėje nenaudinga niekam.
Contractual and commercial B2B relations have been controversial for a long time and tensions along the retail supply chain benefit no one .
Esama didelio susirūpinimo dėl to, kad rinkoje vyrauja keletas subjektų, nors yra daug tiekėjų ir prekiautojų.
There is great concern about market dominance by a few actors versus a variety of suppliers and traders.
Išnagrinėjus konkrečius pavyzdžius paaiškėjo, kad esama pasirinktinio paskirstymo, ribojamosios praktikos, kainų kontrolės ir vienašališko išbraukimo iš prekybos sąrašų tendencijų.
Case studies show trends of selective distribution, restrictive practices, price control and unilateral delisting.
Pvz., nuo pakilusių prekių kainų dažniausiai kenčia smulkūs tiekėjai, kurie būna priversti mažinti maržas.
For instance, an increase in the price of commodities is often borne by small suppliers, forced to reduce their margins.
Pirkimo kainos koreguojamos tik iš dalies ir labai vėluojant; kitaip tiekėjai keičiami be įspėjimo.
Buying prices are adjusted only partially and with lengthy delays; alternatively suppliers are replaced without notice.
Tačiau ir šiuo požiūriu padėtis yra sudėtinga ir ši praktika veikia visą prekybos ir platinimo tiekimo grandinę.
However, once again the picture is complex and the entire retail supply chain is affected by these practices.
Pvz., dėl „būtinų turėti prekių“ didieji prekių ženklai turi didelę įtaką derybose.
For example, big brands have leverage in negotiations, because of ‘must-have products’.
Kita vertus, prekybininkai gali išbraukti iš prekybos sąrašų mažiau žinomas tam pačiam prekės ženklui priklausančias prekes.
On the other hand, retailers can delist less known products owned by the same brand.
Spaudimas mažinti išlaidas ir pirkimo kainas ir didelė grandinių konkurencija kartais netyčia lemia nesąžiningą praktiką per derybas.
The pressure to reduce cost and buying prices, as well as tough competition between chains, sometimes leads, unwillingly, to unfair practices during negotiations.
Stambūs prekybininkai dažnai mano, kad diskusijoms dėl nesąžiningos praktikos būdingi nesusipratimai ir šmeižtas, o kitiems atrodo, kad jie neigia realybę ir ginasi.
Big retailers often feel that discussions on unfair practices are driven by misperceptions and bad-mouthing, while others feel that they are in denial and defensive.
Lieka remiantis faktiniais įrodymais išnagrinėti esminius klausimus: ar padidėjusi prekybininkų koncentracija iškraipo laisvą konkurenciją?
Key questions remain to be investigated based on factual evidence: does the increased concentration of retailers distort free competition?
Ar centralizuoti pirkimai sudaro vienodas patekimo į rinką sąlygas MVĮ?
Does centralised purchasing allow for equal market access for SMEs?
Ar logistinis patogumas perkant yra svarbesnis kriterijus nei produktų kokybė ir įvairovė?
Is logistic convenience prevailing over product quality and variety as purchasing criteria?
Ir, svarbiausia, ar vartotojai pageidauja tik mažesnių kainų ar jiems taip pat svarbu geresnis kainos ir kokybės santykis?
Most importantly, do consumers only want lower prices or also more value for money?
Ar vartotojai susidaro visapusišką prekės vaizdą, kad galėtų priimti pagrįstus sprendimus?
Do consumers get the full picture to make informed decisions?
Dėl privačių prekių ženklų daugėjimo taip pat yra įvairių nuomonių ir apie tai reikėtų daugiau diskutuoti ir ugdyti sąmoningumą jo privalumų ir trūkumų klausimu.
The multiplication of private labels is also polarising and requires further debate and awareness-raising on the pros and cons.
Komisija neseniai atliko tyrimą, kuris rodo, kad dabar privatūs prekių ženklai nemažina pasirinkimo ir inovatyvumo.
The Commission has concluded in a recent study that, for now, private labels are not decreasing choice and innovation.
Tačiau ar vartotojai tikrai pageidauja, kad žinomi prekių ženklai būtų pakeisti privačiais prekių ženklais?
But is the replacement of brand products with private labels really consumer-driven?
Be to, prekių ženklų gamintojams didelį susirūpinimą kelia kopijavimas, kurio problemą reikia spręsti.
Moreover, copycatting poses serious concerns for brand manufacturers and must be addressed.
Apskritai svarbiausia yra laisvė sudaryti sutartis ir vartotojų įtakos didinimas.
Overall, freedom of contract and consumer empowerment are key.
Reikia pasiekti tinkamą pusiausvyrą ir sąžiningesnes derybas, neiškraipant rinkos dinamikos.
There must be a right balance and fairer negotiations without distorting market dynamics.
Geras kūrybiškos MVĮ veiklos pavyzdys yra įmonių struktūrų kūrimas derantis su stambesniais subjektais.
Good examples of creative action by SMEs include forming corporative structures in negotiations with bigger actors.
Tačiau teisinių veiksmų imamasi nenoriai.
However, there is a reluctance to resort to legal action.
Skundimo kaina dažnai yra per didelė.
The cost of whistle-blowing is often too high.
Reikėtų palengvinti prieigą prie teismų sistemų ir taikyti alternatyvias ginčų sprendimo priemones.
Access to judicial systems should be facilitated and alternative dispute resolution means should be pursued.
Komisija turi geriau išnagrinėti nacionalinių nuostatų, susijusių su baudimu už nesąžiningą praktiką, veiksmingumą ir nustatyti, kokie sprendimai yra veiksmingi ir ar reikia imtis tolesnių veiksmų.
The effectiveness of national rules in place to penalise unfair practices needs to be further analysed by the Commission to determine which solutions work and whether further action is needed.
Kova su nesąžininga praktika
Dealing with unfair practices
Pastaraisiais mėnesiais pranešėja ragino visus suinteresuotuosius subjektus pereiti nuo kaltinimų ir neigimo prie tiesioginio dialogo.
Over the past months, the Rapporteur has encouraged all parties concerned to move from finger-pointing and denial to direct dialogue .
Užuot rekomendavusi vieną konkretų sprendimą pranešėja siūlo tris alternatyvas , atsižvelgdama į tai, kad ekspertų grupės verslo įmonių sutarčių sudarymo praktikos klausimais veikla tik pradedama ir dar truks dvejus metus.
The Rapporteur suggests three options rather than recommending a firm solution, considering that the Experts Platform on B2B contractual practices is still in its initial phase and will last another two years.
- Stiprinti ekspertų grupėje vykstančias diskusijas, kad būtų galima įvertinti nesąžiningą praktiką ir su ja kovoti.
- Intensifying discussions underway in the Expert Platform to assess and deal with unfair practices.
Pranešėja palankiai vertina neseniai Maisto ir gėrimų pramonės konfederacijos (CIAA) ir Europos prekių ženklų asociacijos (AIM) atliktą apklausą nesąžiningos praktikos tema ir laiko ją žingsniu pirmyn link faktų nustatymo.
As a step towards establishing facts, the Rapporteur welcomes the survey on unfair practices recently conducted by CIAA (Confederation of the Food and Drinks Industries) and AIM (European Brands Association).
- Įsteigti naują forumą, išplėsti taikymo sritį už žemės ūkio ir maisto pramonės politikos ribų ir ypač susitelkti į visą prekybos ir platinimo sektorių.
- Setting up a new forum, extending the scope beyond the agro-food industrial policy and focusing specifically on retail as a whole.
- Idealiu atveju duoti pirminį impulsą verslo bendruomenės savanoriškoms iniciatyvoms.
- Ideally, kick-starting of voluntary initiatives by the business community.
Pasiekta pažangos ir randasi noro pripažinti problemas ir įsitraukti į konstruktyvų dialogą ženklų.
Progress has been made and signs of willingness to recognise problems and to engage in constructive dialogue are emerging.
Pranešėja labai tikisi, kad dabar vykstančios intensyvios konsultacijos padės pasiekti savireguliacijos ir konkrečių įsipareigojimų, kaip antai nuolatinis dialogas ir etikos principų laikymasis.
The Rapporteur strongly hopes that the intense consultation underway will develop into self-regulation and concrete commitments, such as ‘regular dialogue’ and adherence to ethical principles.
Jokia alternatyva neturėtų dubliuotis ir ekspertų grupės darbu, o tik papildyti jau vykstančius procesus.
Any option should not duplicate the work of the Experts Platform, but rather support the process underway.
Pranešėja rekomenduoja ES institucijoms ir suinteresuotiesiems subjektams kasmet susitikti apskritojo stalo diskusijose prekybos ir platinimo rinkos klausimais, kuriose būtų įvertina plėtojant dialogą pasiekta pažanga.
The Rapporteur recommends gathering EU institutions and stakeholders at a yearly Retail Market Roundtable to follow-up on progress made in the dialogue.
Efektyvumo didinimas ir tvarumas: inovacinė veikla
Enhancing efficiency and sustainability − innovative practices
Prekybos ir platinimo sektorius atlieka itin svarbų vaidmenį kuriant tvarią ekonomiką ir jis turėtų skatinti tvarų vartojimą suteikdamas galimybę lengvai gauti kokybiškų prekių.
Retail plays a major role in developing a sustainable economy and should continue to promote sustainable consumption by offering easy access to quality goods.
Geri savanoriškų įsipareigojimų pavyzdžiai yra ERRT deklaracija dėl energetikos, WayAhead, prekybos ir platinimo sektoriaus forumas tvarumo klausimais, pasaulinis forumas tvaraus vartojimo klausimu, forumas vartotojų prekių klausimais ir organizacija „Efficient Consumer Response“.
Good examples of voluntary commitments include the ERRT Declaration on Energy, the WayAhead, the Retail Forum on Sustainability, the Global Forum on Sustainable Consumption, the Consumer Goods Forum and the Efficient Consumer Response.
Pranešėja ragina prekybos ir platinimo sektorių ir toliau investuoti į inovatyvius logistikos ir transporto srities sprendimus, efektyvų energijos vartojimą, pakuotes ir atliekų šalinimą.
The Rapporteur encourages the retail sector to further invest in innovative solutions for logistics and transport, energy efficiency, as well as packaging and waste disposal.
Be to, pranešėja ragina imtis bendrų veiksmų siekiant išspręsti maisto atliekų problemą.
The Rapporteur also appeals for concerted action to combat food waste .
Prekybos ir platinimo sektorius yra sritis, kurioje, atrodo, gerai veikia socialinis dialogas .
Retail is a sector where social dialogue seems to work well.
Pranešėja palankiai vertina tai, kad asociacija „Eurocommerce“ ir Europos regiono tarptautinis profesinių sąjungų tinklas (Union Network International – Europa, UNI-Europa) pasiekė bendrą susitarimą, ir pritaria jo turiniui.
The Rapporteur welcomes the fact that EuroCommerce and UNI-Europa have reached a joint agreement and supports its content.
Tolesnė veikla
Way ahead
Atėjo laikas pripažinti prekybos ir platinimo sektoriaus pasiekimus, jam būdingas problemas ir sunkumus.
Time has come to recognise the retail sector’s achievements, specific problems and challenges.
Pranešėja ragina parengti integruotą Europos veiksmų planą prekybos ir platinimo srityje , nustatyti politikos gaires ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip pragmatiškai išspręsti neišspręstas problemas.
The Rapporteur calls for an integrated European Action Plan for Retail, to develop a policy framework with concrete proposals to address outstanding issues with a pragmatic approach.
Galiausiai dabar atėjo laikas veikti prekybininkų bendruomenei.
Finally, the ball is now in the hands of the retail community.
ES institucijos turėtų atidžiai stebėti ir vertinti savanoriškas iniciatyvas.
Voluntary initiatives should be closely monitored and evaluated by EU institutions.
Jokia alternatyva neturėtų būti atmesta a priori.
Any other option should not be excluded a priori.
Ateitis priklausys nuo efektyvumo ir savireguliacijos.
The way ahead will depend on the effectiveness of self-regulation.
dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką
on European Urban Agenda and its Future in Cohesion Policy
Transporto ir turizmo komiteto NUOMONĖ......................................................18
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................19
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0191 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0191 . ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d.
– having regard to the Commission’s fifth report on ‘Economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’, of 9 November 2010,
– atsižvelgdamas į „ES teritorinę darbotvarkę: konkurencingesnės įvairių regionų Europos link“ (Teritorinė darbotvarkė) ir Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją (Leipcigo chartija), priimtas 2007 m. gegužės 24–25 d.
– having regard to the Territorial Agenda of the EU – Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions ("the Territorial Agenda") and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ("the Leipzig Charter"), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos inicijuotą ir remiamą Merų paktą,
– having regard to the Covenant of Mayors, as initiated and supported by the European Commission,
– atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Reformuotos sanglaudos politikos darbotvarkė“ (Fabrizio Barcos ataskaita, 2009 m.),
– having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled "An Agenda for a Reformed Cohesion Policy" (Fabrizio Barca report) (2009).
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę ( A7-0218/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0218/2011 ),
A. kadangi ES būdinga policentrinė plėtra ir skirtingų dydžių miestų teritorijų įvairovė, o jos miestų kompetencijos sritys ir ištekliai įvairiarūšiai; mano, kad būtų sunku nustatyti bendrą miestų teritorijų ir, apskritai, miesto apibrėžtį remiantis vien tik statistiniais kriterijais, nes sudėtinga viena apibrėžtimi aprėpti įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, todėl laikosi nuomonės, kad valstybės narės pačios turėtų nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį, taip pat nustatyti šias teritorijas laikydamosi subsidiarumo principo ir remdamosi bendrais europiniais rodikliais; kadangi reikėtų panagrinėti, kaip pritaikius funkcinį požiūrį būtų galima nustatyti standartinę miesto apibrėžtį ir taip sukurti aiškią teisinę miesto aspekto Sąjungos politikoje apibrėžtį; kadangi, ypač kalbant apie sanglaudos politiką, taip pat būtų naudinga turėti funkciniu požiūriu grindžiamą miesto aspekto apibrėžtį,
A. whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of "urban" and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
B. kadangi ES, įgyvendindama savo krypčių politiką, padeda užtikrinti tvarią miestų teritorijų plėtrą, ir kadangi reikėtų turėti mintyje tai, kad laikantis subsidiarumo principo turėtų būti apibrėžta ne tik nacionalinė miestų politika, bet ir Europos miestų politika,
B. whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,