natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. kadangi ES sanglaudos politika yra svarbiausia priemonė darniam Sąjungos vystymuisi skatinti, tačiau nepaisant pažangos mažinant išsivystymo lygio skirtumus tarp regionų, jų ekonominio, socialinio ir teritorinio išsivystymo lygis dar smarkiai skiriasi;
B. whereas the EU’s cohesion policy is crucial for promoting the harmonious development of the EU and whereas, despite the progress achieved in reducing inequalities in development between regions, there remain major differences in terms of their level of economic, social and regional development,
C. kadangi daugumai mažiau palankių ūkininkauti regionų ir mikroregionų trūksta reikiamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat administracinės paramos, kad būtų galima gerai panaudoti prieinamas ES lėšas;
C. whereas the most disadvantaged regions and microregions lack the financial and human resources and administrative support needed to make good use of the EU funds accessible to them,
D. kadangi Europos regioninė politika yra priemonė, būtina ekonominei ir socialinei sanglaudai skatinti, ir kadangi ji suteikia ES galimybę imtis priemonių, skirtų regioniniams skirtumams mažinti, skatinti realią konvergenciją bei plėtrą, kokybiškų darbo vietų kūrimą ir socialinę pažangą, taip pat duoda naudos mažiau išsivysčiusiems regionams;
D. whereas EU regional policy is a vital instrument in promoting economic and social cohesion, and whereas it enables the EU to take measures to reduce regional disparities, promote real convergence and stimulate development, quality employment and social progress, and also benefits less developed regions,
E. kadangi gebėjimas panaudoti lėšas yra ne rodiklis, o kintamasis, ir kadangi įvairių valstybių narių ir regionų gebėjimas panaudoti lėšas labai skiriasi, todėl siekiant didinti šį gebėjimą būtini atskiri sprendimai;
E. whereas absorption capacity is not a parameter but a variable and whereas it differs widely between and within the different Member States and regions, so that individual solutions are necessary to increase this capacity,
F. kadangi siekiant panaudoti kuo daugiau finansinės paramos būtinos nuolatinės valstybių narių ir valdymo institucijų pastangos ir kad vietos bei regionų administracijos dalyvautų kiekvienu proceso etapu, taip pat kad būtų užtikrinamas reikiamas institucijų sistemų pajėgumas ir veiksmingos valdymo ir kontrolės sistemos;
F. whereas aiming at absorbing as much financial support as possible requires continuous efforts by the Member States and management authorities and the involvement of the local and regional levels of administration at every stage of the process, as well as appropriate capacity within institutional structures and efficient management and control systems,
G. kadangi administraciniai, pirmiausia, projektų planavimo ir įgyvendinimo, gebėjimai – tai pagrindinis pajėgumo panaudoti lėšas klausimas, ir šį gebėjimą reikia stiprinti, ypač atkreipti dėmesį į šiuo požiūriu atsiliekančias ir mažai lėšų panaudojančias valstybes nares;
G. whereas administrative capacity, especially in terms of project planning and implementation, is a key issue for absorption capacity and needs to be strengthened, with particular emphasis on those Member States lagging behind and that have low absorption rates,
H. kadangi su struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu susijusios taisyklės yra iš esmės sudėtingos, taigi sunku jas perkelti į nacionalinę teisę ir jų laikytis, todėl gali atsirasti klaidų ir valstybės narės sugaišta neproporcingai daug laiko stengdamosi taisyti ir kontroliuoti tokias klaidas, todėl laikui bėgant jos turi išlikti pastovios, kad būtų galima ugdyti atsakomybę; kadangi vis dėlto turėtų būti skatinama paprastinti finansinių priemonių taikymą;
H. whereas the rules relating to Structural and Cohesion Funds are, by their very nature, complex and therefore difficult to transpose properly into national law and to comply with, and are liable to lead to errors, so that Member States and regions spend a disproportionate amount of time trying to manage and control these errors, and therefore these rules need to remain stable over time in order to promote a better sense of ownership; whereas, however, simplification of the implementation of financial instruments should be encouraged,
I. kadangi, nepaisant klaidų ir piktnaudžiavimo struktūrine parama sumažėjimo, reikia stiprinti valstybių narių priemones piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti,
I. whereas, in spite of a reduction in the number of errors and in the misappropriation of structural funding, the measures taken by the Member States need to be reinforced to reduce the misappropriation of funding and recover sums unduly paid,
J. kadangi būtent valstybėms narėms, į ES įstojusioms dabartiniu programavimo laikotarpiu, kilo didelių sunkumų panaudojant lėšas, nes buvo itin padidinta skiriamų lėšų suma, palyginti su pasirengimui narystei skirta lėšų suma, taip pat dėl administracijos institucijų nepajėgumo rengti projektus, juos remti ir vertinti;
J. whereas the Member States that joined the EU in the current programming period in particular are facing substantial difficulties as regards absorption resulting from the significant increase in the amount of funds available in comparison with the pre-accession funds and the shortcomings of the administrative structures for setting up, supporting and evaluating projects,
K. kadangi aiškumo apie lėšų naudojimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu trūkumas trukdo panaudoti lėšas ir reikia didesnio skaidrumo visose valdymo pakopose;
K. whereas the lack of visibility regarding the levels of uptake of short- and medium-term funds is an obstacle to absorption capacity and whereas better transparency is needed at all levels of governance,
1. pabrėžia, kad, nepaisant minėtųjų problemų, 2010 m. buvo įdėta daug pastangų siekiant užtikrinti spartesnį gebėjimą panaudoti lėšas ir vykdyti sanglaudos politikai skirtą biudžetą, ir pripažįsta teigiamą su sanglaudos politika susijusios Europos ekonomikos atkūrimo plane nustatytos intervencijos poveikį spartinant programų įgyvendinimą ir paramos gavėjų finansavimą; ragina Komisiją tęsti intervencijas ir 2014–2020 m.;
Points to the efforts made to ensure an acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010, despite the aforementioned problems, and acknowledges the positive effect of the cohesion-policy-related interventions by the European Economic Recovery Plan in speeding up implementation of programmes and accelerating provision of financing to beneficiaries; asks the Commission to continue these interventions in the period 2014-2020;
· sunkumai, kurių paprastai kyla programavimo etapo pradžioje siekiant baigti naujos valdymo ir kontrolės sistemos atitikties vertinimo procedūras;
· difficulties with completing the compliance assessment procedures concerning the new management and control system, that generally fall at the beginning of the programming period;
· visuotinis ekonomikos nuosmukis, darantis tiesioginį poveikį biudžeto ribojimo priemonėms, kurios taikomos valstybių biudžetams, ir apsunkinantis vietos finansavimo gavimą;
· global economic recession,which has a direct effect in the form of the budgetary restraint measures applied to public budgets and difficulties in obtaining internal financing;
· išteklių, kuriais būtų bendrai finansuojami projektai, trūkumas;
· insufficient resources to co-finance projects;
· vėlavimas nustatyti ir pradėti taikyti ES ir nacionalines taisykles arba susijusius nurodymus ir neišsamios arba neaiškios taisyklės;
· delays in the establishment and introduction of EU and national rules or related guidance, and incomplete or unclear rules;
· vėlavimas išversti gaires, pavėluotai gautas Komisijos paaiškinimas ir nenuoseklios Komisijos gairės;
· delays in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission, and inconsistency of Commission guidance;
· pernelyg sudėtingos ir griežtos nacionalinės procedūros ir dažni jų pakeitimai;
· over-complicated and over-strict national procedures, and frequent changes therein;
· būtinybė steigti naujas institucijas siekiant įgyvendinti programas, todėl gali būti vėluojama jas pradėti ir vykdyti;
· the need to establish new institutions institutions to implement programmes, which can delay their launch and running;
· nepakankamas valstybių narių valdžios institucijų veiklos atskyrimas, institucijų hierarchijos problemos ir užduočių bei pareigų paskirstymo vidaus problemos;
· insufficient separation between the authorities in the Member States, hierarchy problems between the institutions and internal difficulties over the allocation of tasks and responsibilities;
· nepakankamas vietos ir regionų organizacijų bei institucijų įtraukimas rengiant veiklos programas;
· insufficient involvement of the regional and local level in the establishment of the operational programmes;
· mažas darbuotojų skaičius ir netinkamai parengtas nacionalinio ir regioninio lygmens personalas, darbuotojų išlaikymo sunkumai;
· limited staff numbers, inadequately trained staff at national and regional level, and difficulties with staff retention;
· sunkumai diegiant informacinių technologijų sistemas;
· difficulties with establishing information technology systems;
· kontrolės lygio ir projekto dydžio pusiausvyros nebuvimas;
· disproportion between the degree of control and the scale of the project;
· nepakankamas pradinis pasirengimas projektų įgyvendinimui ir projektų paketo nebuvimas;
· insufficient initial preparation for implementation of projects, and missing project pipeline;
· politiškai pagrįsti investavimo prioritetų pakeitimai;
· politically motivated changes in investment priorities;
7. ragina supaprastinti sanglaudos politikos programavimą, stebėseną ir vertinimą siekiant pagerinti konsultuojamąjį Komisijos vaidmenį ir sumažinti su kontrole ir auditu susijusią administracinę naštą;
Calls for programming, monitoring and evaluation of cohesion policy to be streamlined with a view to improving the advisory role of the Commission and decreasing the administrative burden related to control and audit;
11. ragina valstybes nares greičiau perkelti Bendrijos teisės aktus į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad siekiant geriau suprasti vietoje kylančius sunkumus turi būti pasitelkiama pakankamai mokytų darbuotojų;
Calls on the Member States to transpose Community legislation more rapidly into national law; stresses the importance of mobilising trained personnel in sufficient numbers to address challenges on the ground more effectively;
13. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ESF šiandien būtų veiksmingiau naudojamas visais valstybių narių lygmenimis, siekiant reaguoti į finansų nuosmukio sukeltus socialinius ir ekonominius iššūkius ir užtikrinti, kad ateityje ESF būtų regima, skaidri, veiksminga, lanksti, paprasta ir vartotojui palanki priemonė, naudojama žmogiškajam kapitalui vystyti, kad ji prasmingai ir tikslingai prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo užimtumo ir socialinės integracijos srityse ir kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių ir regionų ypatumus ir poreikius;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the ESF is used in a more efficient way today, to respond to the ongoing socio-economic challenges brought about by the financial recession, at all levels and in all Member States, and to ensure that the future ESF makes a meaningful, targeted contribution to implementation of the Europe 2020 strategy in the fields of employment and social inclusion as a visible, transparent, efficient, flexible, simple and user-friendly instrument that is brought to bear to develop human capital, while reflecting the specificities and needs of Member States and regions;
16. ragina valstybes nares tobulinti prieigą prie ESF, gerinti informuotumą ir didinti projektų rengimo gebėjimus siekiant prisidėti prie naujų tinkamų darbo vietų kūrimo ir didesnės socialinės integracijos;
Calls on the Member States to improve awareness and accessibility of the ESF and to update project-building capacities in order to contribute to the creation of new, decent jobs and more effective social inclusion;
27. pažymi, kad norint remtis įgyta valdymo patirtimi ir žiniomis būtinas geras valdymo ir kontrolės sistemų bei pajėgumų tęstinumas, todėl ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų išvengta lėšų valdymo srityje dirbančių administracijos darbuotojų kaitos;
Notes that a high degree of continuity in management and control systems and capacity is necessary in order to build on acquired management experience and knowledge and calls therefore on the Member States to take measures to avoid fluctuations in the administrative staff dealing with the management of funds;
30. primena tarpregioninių ir kitų programų, pavyzdžiui, INTERACT ir URBACT, svarbą siekiant nustatyti ir skleisti gerąją patirtį ir mokyti politinius bei administracinius subjektus optimaliai naudoti lėšas; ragina numatyti galimybę finansuoti veiksmus, kuriais skatinama planuoti teritorijas ir veiksmingai naudoti lėšas, pagal teritorinio bendradarbiavimo tikslo dalį „Tarpregioninis bendradarbiavimas“;
Points out the importance of inter-regional cooperation programmes and of programmes such as INTERACT and URBACT in identifying and disseminating best practices and in training the political and administrative actors in the optimum use of the funds; calls for actions promoting regional planning and effective use of funds to be eligible for appropriations under the ‘inter-regional cooperation’ part of the Territorial Cooperation Objective;
33. ragina Komisiją išnagrinėti galimybę įdiegti suderintas informacijos ir ryšių sistemas atsižvelgiant į valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų skirtumus, šiuo tikslu prašo įdiegti vienodą programinę įrangą, skirtą stebėti, kaip naudojamos lėšos pagal teritorinio bendradarbiavimo programas;
Calls on the Commission to explore the introduction of harmonised information and communication systems, bearing in mind the differences between the management and control systems of the Member States and calls, to that end, for the implementation of uniform software to monitor the use of funds in the context of the territorial cooperation programmes;
35. ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su EIB, ypač kuriant Bendrijos iniciatyvas, pagal kurias siekiama didinti sanglaudos politikos efektyvumą ir veiksmingumą ir stiprinti struktūrinių fondų poveikį bei užtikrinti, kad būtų skiriama lėšų finansiškai remti MVĮ;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
43. ragina Komisiją užtikrinti, kad visose valstybėse narėse remiant strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą pagal sanglaudos politiką būtų mažinami regionų ir mikroregionų skirtumai, deramai atsižvelgiama į konkrečius atokiausių regionų poreikius ir skatinamas darnus vystymasis ES, taikant papildomus tikslinius dokumentus ir priemones tose srityse, kurios dar vis neatitinka Europos standartų;
Calls on the Commission to ensure that, while supporting the implementation of the Europe 2020 strategy in all Member States, cohesion policy reduces disparities between regions and micro-regions, takes due account of the specific needs of the outermost regions and promotes harmonious development in the EU, including by bringing additional targeted instruments and measures to bear in areas which still fall far short of European standards;
Nuo dešimtojo dešimtmečio pabaigos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimas buvo laikomas svarbiausiu dalyku įgyvendinant ES sanglaudos politiką.
Since the late 1990s, absorption of structural and cohesion funds has been recognised as a main concern in relation to the implementation of the EU cohesion policy.
Daugeliui valstybių narių kilo sunkumų panaudojant iš ES biudžeto skiriamas struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas, ypač pirmaisiais narystės metais.
Many Member States have faced difficulties in absorbing the structural and cohesion funds from the EU budget, especially during the early post-accession years.
Tad šiuo pranešimu atkreipiamas dėmesys į problemas, jų priežastis, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu įgytą geriausią patirtį ir siekiama iš to pasimokyti ateityje įgyvendinant ES sanglaudos politiką.
Thus, this Report looks at the problems, reasons behind and good practices during the current programming period (2007-2013) and draws lessons for the future EU cohesion policy.
Gebėjimą panaudoti lėšas pranešėjas supranta kaip tai, kiek iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo skirtų finansinių išteklių valstybė narė geba veiksmingai ir efektyviai panaudoti.
Absorption capacity is understood by the Rapporteur as the extent to which a Member State is able to spend the financial resources allocated from the Structural and Cohesion Funds in an effective and efficient manner.
Šis gebėjimas būtinas siekiant kuo labiau prisidėti prie ekonominės ir socialinės sanglaudos panaudojant ES fondų lėšas.
This capacity is necessary for making a maximum contribution to economic and social cohesion with the resources available from the EU funds.
Gebėjimas panaudoti lėšas paklausos atžvilgiu reiškia faktinį projekto pateikėjų pajėgumą parengti priimtinus projektus.
The absorption capacity on demand side means the actual ability by project applicants to generate acceptable projects.
Pasiūlos atžvilgiu gebėjimą panaudoti lėšas gali lemti trys pagrindiniai veiksniai:
On the supply side absorption capacity can be determined by three main factors:
· makroekonominis gebėjimas panaudoti lėšas, apibrėžiamas ir matuojamas atsižvelgiant į BVP;
· Macro-economic absorption capacity defined and measured in terms of GDP;
· finansinis gebėjimas panaudoti lėšas, apibrėžiamas kaip gebėjimas bendrai finansuoti ES remiamas programas ir projektus, daugiamečiuose biudžetuose planuoti ir garantuoti minėtus nacionalinius įnašus ir rinkti įnašus iš įvairiose programose ir projektuose dalyvaujančių partnerių;
· Financial absorption capacity defined as the ability to co-finance the programs and projects supported by the EU, to plan and guarantee these national contributions in multi-annual budgets, and to collect contributions from the partners involved in various programs and projects;
· administracinis gebėjimas, apibrėžiamas kaip centrinių ir vietos valdžios institucijų gebėjimas ir kvalifikacija, leidžiantys rengti programas ir tinkamus, laiku įgyvendinamus projektus, priimti sprendimus dėl jų, užtikrinti dalyvaujančių partnerių veiksmų koordinavimą, laikytis administracinių ir ataskaitų teikimo reikalavimų, finansuoti programų ir projektų įgyvendinimą ir jį stebėti bei išvengti pažeidimų.
· Administrative capacity defined as the ability and qualifications of central and local authorities to prepare programs and appropriate and timely projects, to decide on them, to ensure coordination of partners involved, to comply with administrative and reporting requirements, to fund and monitor the implementation of programs and projects and to avoid irregularities.
· Gebėjimas panaudoti lėšas yra ne rodiklis, o kintamasis.
· The absorption capacity is not a parameter but a variable.
Įvairiose valstybėse narėse jis skiriasi, todėl būtini individualūs sprendimai.
It differs widely in the different Member States therefore individual solutions are necessary.
Siekiant tokiomis aplinkybėmis panaudoti kuo daugiau finansinės paramos, būtinos nuolatinės valstybių narių pastangos ir kad vietos bei regionų administracijos dalyvautų kiekviename proceso etape.
Aiming at absorbing as much financial support as possible in this context requires continuous efforts by the Member States and the involvement of the local and regional level of administration in every stage of the process.
Su lėšų panaudojimu susijusių problemų priežastys
Reasons behind the absorption problems
· Pirmos problemos, kilusios programavimo laikotarpio pradžioje
· Initial problems at the beginning of the programming period
Dėl šios priežasties mokėjimai vėlavo, nes tam, kad būtų atlikti pirmieji tarpiniai mokėjimai, buvo būtina, kad Komisija patvirtintų sistemą.
This led to delays in payments as the approval of the system by the Commission was a precondition to the first interim payments.
Be to, tai, kad tuo pat metu įgyvendinami du programavimo laikotarpiai (2000–2006 m. ir 2007–2013 m.), taip pat laikoma didele našta, dėl kurios buvo vėluojama dabartinio laikotarpio pradžioje.
Furthermore the parallel implementation of two programming periods (20000-2006 and 2007-2013) is also considered a significant burden causing delays at the beginning of the current period.
· Finansinės problemos
· Financial problems
Dėl visuotinio ekonomikos nuosmukio poveikio daugelyje valstybių narių kilo sunkumų panaudojant fondų lėšas.
The impact of the global economic recession caused difficulties in many Member States as regards utilisation of the funds.
Todėl kilo problemų siekiant rezultatų, pakito numatyta paklausa, didėjo nacionalinio ar vietos viešojo finansavimo apribojimai.
Consequences were problems in delivery of results, changes in expected demands and growing restrictions in national or local public financing.
Tapo dar sunkiau rasti pakankamai išteklių projektams bendrai finansuoti.
It became even more difficult to find sufficient resources to co-finance projects.
· Reguliavimo reikalavimai
· Regulatory requirements
2007–2013 m. reguliavimo sistema iš esmės aiškiai patobulinta, palyginti su ankstesne sistema, tačiau ir toliau būtina dėti pastangas.
The 2007-2013 regulatory framework generally improved clarity compared to the previous version, however further efforts are required.
Sunkumus dėl reguliavimo reikalavimų valstybėse narėse, be kita ko, lėmė nesuderinamumo problemos, nes kai kuriais atvejais EB reikalavimai neatitiko nustatytų nacionalinių reikalavimų, kuriuos teko persvarstyti.
Member States’ difficulties with the regulatory requirements have been caused inter alia by incompatibility issues as in some cases EC requirements were not compatible with existing national arrangements, which had to be revised.
Kitos problemos kilo todėl, kad buvo vėluojama nustatyti ir įdiegti ES ir nacionalines taisykles dėl susijusių rekomendacijų ir taisyklių trūkumų arba neaiškių taisyklių.
Further problems were caused by delays with the establishment and introduction of EU and national rules or with related guidance and gaps in the rules or unclear rules.
Kai kuriuos reguliavimo reikalavimus reikėtų papildomai koreguoti atsižvelgiant į įgyvendinimo patirtį.
Some regulatory requirements should be further adapted to take account of implementation experience.
Be to, sunkumų kilo apibrėžiant tinkamumo finansuoti taisykles.
In addition the definition of eligibility rules has caused difficulties.
Įgyvendinant kai kurias teritorinio bendradarbiavimo veiklos programas kilo problemų dėl nacionalinių tinkamumo taisyklių, nes atsižvelgiant į valstybių narių skaičių yra tam tikras skaičius skirtingų nacionalinių taisyklių rinkinių.
Some of the Territorial Cooperation OPs experienced difficulties over national eligibility rules since depending on the number of Member States involved, there are a number of different sets of national rules.
Itin pavėluotai buvo atliktas gairių dokumentų vertimas ir gautas Komisijos paaiškinimas, pvz., apie poveikio aplinkai vertinimus ir išlaidų tinkamumą finansuoti.
Significant delays could be observed in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission as regards e.g. environmental impact assessments and eligibility of costs.
Be to, papildomų sunkumų kilo dėl nuolatinių nacionalinių reikalavimų pakeitimų ir EB gairių nenuoseklumo, nes įgyvendinant finansinę perspektyvą ES institucijos ėmė kitaip aiškinti reglamentus.
Further difficulties were caused by frequent changes of national requirements and inconsistency in EC guidance as EU institutions changed their interpretation of the regulations during the financial perspective.
· Organizaciniai reikalavimai
· Organisational requirements