natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taigi vyresnio amžiaus moterys turi būti apsaugotos ne tik darbo vietoje, bet ir visose gyvenimo srityse, nes diskriminacija amžiaus ir lyties pagrindais prieštarauja pagrindinėms teisėms.
Thus, alongside the protection at workplace, aged women must be protected in all areas of life as discrimination on the basis of age and sex contravenes fundamental rights.
Siekiant kovoti su dviguba diskriminacija, kurią dažnai patiria vyresnio amžiaus moterys, turėtų būti pripažinti ir išanalizuoti toliau išvardyti aspektai.
In order to combat the double discrimination older women often face, the following aspects need to be recognised and sensitised:
Pirma, vyresnio amžiaus moterys labiau rizikuoja nuskursti.
Firstly, elderly women face a greater risk of ending up living in poverty.
Šie metai oficialiai paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, taigi turėtų būti skirtas itin didelis dėmesys skurstančioms vyresnio amžiaus moterims.
This year being officially launched as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the situation of aged women in poverty should be given serious attention.
Esama keleto vyresnio amžiaus moterų skurdo priežasčių, pvz., jos užsidirba mažesnes pensijas negu vyrai.
There are several reasons for older women’s poverty, such as accumulation of pensions being lower for women than men.
Ypač mažos pensijos uždirbamos pagal vadinamuosius antrąjį ir trečiąjį ramsčius, kadangi pagal juos numatytos pensijų sistemos, siejamos su užimtumu ir asmeninėmis pensijų santaupomis.
The accumulation is lower especially within so called second and third pillar pensions, which refers to pension schemes linked to employment and individual pension savings.
Dėl skirtingų valstybėse narėse galiojančių pensijų sistemų kai kuriose valstybėse narėse vyresnio amžiaus moterų padėtis itin pažeidžiama.
The differences between pension schemes in member states lead to a situation where older women in certain member states are in an especially vulnerable situation.
Taigi visiems ES piliečiams turėtų būti užtikrinta teisė į bazines pajamas, susietas su gyvenimo lygiu kiekvienoje valstybėje narėje.
Thus, all European citizens should be granted the right to a basic income linked to the standard of living in each member state.
Paprastai mažesnę pensiją tiesiogiai lemia tai, kad moters apskritai mažiau uždirba, be to, maži atlyginimai mokami moteris daugiausia įdarbinančiuose sektoriuose.
The lower level of pensions is usually a direct consequence of the lower wage levels of women in general and also of the sectors employing mostly women.
Maža to, priežiūros įsipareigojimų (motinystės ir vaiko priežiūros atostogos, senstančių tėvų priežiūros) moterys dažniau susiduria su laikinu savo pajamų sumažėjimu.
In addition to this, women are more likely to have temporary reductions of their income levels due to caring duties (maternity leave, child care, caring for ageing parents).
Vyresnio amžiaus moterų skurdas taip pat susijęs su priežiūros pareigomis.
Poverty among older women also derives from caring duties.
Vyresnių negu 50 metų amžiaus moterų karta vadinama sumuštinių karta arba dirbančiomis dukterimis ir dirbančiomis motinomis, kadangi jos dažnai prižiūri ir savo tėvus, ir anūkus.
The generation of women +50 is described as a “sandwich generation” or as “working daughters and working mothers” as they often take care of their parents and their grand children.
Užsiimant neformalia nemokama priežiūra sudėtingiau dirbti ne namuose.
Informal and unpaid caring duties complicate working outside home.
Taigi numačius daugiau galimybių dirbti ne visą darbo dieną būtų užtikrintos didesnės vyresnio amžiaus moterų pajamos.
Thus, increasing possibilities to work part-time would help to increase older women’s income.
Pajamos, kurios išėjus į pensiją gaunamos dirbant ne visą darbo dieną, neturėtų neigiamai paveikti pensijos dydžio.
Income attained from part-time work after retiring should not affect the pension level in a negative way.
Paslaugų, skirtų palengvinti su ilgalaike priežiūra namuose susijusiai veiklai, vystymas būtų naudingas ir prižiūrinčioms moterims, ir jų prižiūrimiems asmenims.
Developing the services facilitating long-term care at home would affect women as carers as well as the ones being cared for.
Priežiūros kokybė gali būti užtikrinta skiriant adekvačius išteklius ir vykdant šviečiamąją veiklą sveikatos priežiūros srityje.
The quality of care can be insured through adequate resources and education in the health care sector.
Be to, vyresnio amžiaus moterims aktuali prieiga prie viešų ir privačių paslaugų.
In addition, access to public and private services affects older women.
Daugeliu svarbiausių paslaugų, pvz., banko paslaugomis paprasčiau ir pigiau naudotis internetu, tačiau vyresnio amžiaus asmenys turi mažiau galimybių juo naudotis – stinga įrangos arba įgūdžių.
Many basic services, such as bank services, are more easily and cheaply available on the Internet, to which older people often have restricted access – either due lacking facilities or lack of skills.
Tai gali būti laikoma diskriminuojančiu visuomenės elementu.
This can be seen as a discriminatory element in societies.
Vyresnio amžiaus asmenys išties sudaro nemažą vartotojų grupę, o vyresnio amžiaus asmenims reikalingų paslaugų paklausa itin sparčiai auga.
Older people are in fact a remarkable group of consumers and there is an immense growth in demand for services for the elderly.
Trečia, senstančios moterys sąlyginai dažnai serga su amžiumi susijusiomis ligomis, pvz., jos kenčia nuo atminties sutrikimų ir vėžio atmainų.
Thirdly, ageing women suffer relatively often from age-related diseases, such as memory diseases and cancers.
Silpnaprotystė ir Alcheimerio liga labiau paplitusios tarp vyresnio amžiaus moterų negu tarp vyresnio amžiaus vyrų.
The prevalence of dementia and Alzheimer disease is higher among elderly women than among elderly men.
Kalbant apie skirtingas vėžio atmainas, moterys itin dažnai serga krūties vėžiu (ši vėžio atmaina yra dažniausiai pasitaikanti moterų mirties nuo vėžio priežastis Europoje), taip pat storosios žarnos vėžiu.
Of different cancer types, women suffer particularly from breast cancer – which is the most common cancer that causes women’s deaths in Europe – as well as of colorectal cancer.
Viena iš pagrindinių moterų mirštamumo priežasčių yra širdies ir kraujagyslių sistemos ligos ir širdies priepuoliai, kurie neretai net nediagnozuojami, nes moterims būdingi simptomai dažnai skiriasi nuo simptomų, kurie būdingi vyrams.
One of the main causes of mortality among women is cardiovascular diseases and heart attacks, which often remain undiagnosed as the symptoms are often different than those of men.
Taigi, nors sakoma, kad moterys gyvena ilgiau, moterų ir vyrų sveiko gyvenimo trukmės atotrūkis mažesnis negu bendros gyvenimo trukmės skirtumas.
This been said, although women live longer, the gap between healthy life expectancies of women and men is smaller than that of total life expectancy.
2007 m. buvo tikima, kad moterys gyvena šešeriais metais ilgiau negu vyrai, tiesa, vyrų ir moterų sveiko gyvenimo trukmės skirtumas buvo mažesnis negu vieni metai.
Whereas women were expected to live six years longer than men in 2007, the difference between healthy life years of women and men was less than one year.
Ne tik tinkama medicininė priežiūra, bet ir tinkama mityba yra raktas į sveiką gyvenimą.
In addition to proper medical treatment, some keys for healthier life also lie in proper nutrition.
Bendrosios mitybos rekomendacijos neatitinka specifinių vyresnio amžiaus asmenų poreikių.
General nutrition recommendations don’t meet the specific requirements of elderly people.
dėl prekybos ir ekonominių santykių su Turkija
on trade and economic relations with Turkey
– atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. parengtą Turkijos pažangos ataskaitą ( SEC(2009)1334 ),
– having regard to the Commission’s Turkey 2009 Progress Report ( SEC(2009)1334 ),
– atsižvelgdamas į 1963 m. rugsėjo 12 d. susitarimą, įsteigiantį Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociaciją,
– having regard to the Agreement of 12 September 1963 establishing an Association between the European Economic Community and Turkey,
– atsižvelgdamas į šio susitarimo 1970 m. lapkričio 23 d. papildomą protokolą, ypač į jo 41 straipsnio 1 dalį ( status quo sąlyga),
– having regard to the Additional Protocol to that Agreement of 23 November 1970, and in particular Article 41(1) thereof (‘Standstill Clause’),
atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo nutarimus, susijusius su keturiomis pagrindinėmis laisvėmis, visų pirma Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari ir Soysal bylose,
– having regard to the rulings of the European Court of Justice concerning the four fundamental movements, in particular in the Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal cases,
– atsižvelgdamas į paskutinį 2007 m. paskelbtą PPO prekybos pranešimą dėl Turkijos,
– having regard to the latest WTO Trade Review on Turkey, published in 2007,
– atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos,
– having regard to its previous resolutions on Turkey,
– atsižvelgdamas į Politikos departamento 2009 m. metinės Turkijai skirtos programos, vykdomos pagal pasirengimo narystei priemonę ir atsižvelgiant į 2009 m. plėtros dokumentų paketą, analizę,
– having regard to the Policy Department’s analysis of the 2009 annual programme for Turkey under the Pre-accession Instrument (IPA) in the context of the 2009 enlargement package,
– atsižvelgdamas į Tarybos 2006 m. gruodžio 11 d. išvadas,
– having regard to the Council Conclusions of 11 December 2006,
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ( A7-0238/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0238/2010 ),
A. kadangi muitų sąjunga su Turkija ir toliau išlieka viena iš pažangiausių ir glaudžiausių komercinių santykių, kuriuos ES palaiko su trečiąją šalimi, formų,
A. whereas the Customs Union with Turkey remains one of the most advanced and close commercial relationships that the EU has with any third country,
C. kadangi Turkija tapo septintąją pagal dydį ES prekybos partnere, o ES yra didžiausia Turkijos prekybos partnerė,
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
1. džiaugiasi išplėtotais ES ir Turkijos prekybos santykiais; ragina Turkiją supaprastinti procedūras ir sumažinti biurokratiją bei panaikinti likusias tarifines ir netarifines kliūtis; pabrėžia, kad svarbu palaikyti konstruktyvų dviejų šalių dialogą siekiant toliau gerinti minėtuosius santykius;
Welcomes the fact that the EU’s trade relations with Turkey are at an advanced level; calls on Turkey to simplify procedures and bureaucracy and remove remaining tariff and non-tariff barriers; stresses the importance of constructive dialogue between the two parties in order to further improve these relations;
5. išreiškia susirūpinimą dėl mažo moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygio ir jų užimtumo neoficialiame sektoriuje; ragina Turkiją ekonomikos, socialinėje ir užimtumo politikoje moterų užimtumui skirti ypač daug dėmesio;
Is concerned about the low level of participation of women in the labour market and their employment in the informal sector; encourages Turkey to put women’s employment at the core of its economic, social and employment policies;
GATS) 4-ąjį būdą atsirandančių su vizomis susijusių problemų labai ribojamas Turkijos verslininkų ir sunkvežimių vairuotojų įvažiavimas į ES; atkreipia dėmesį į atitinkamus Teisingumo Teismo nutarimus šiuo klausimu ir ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi šių nutarimų; ragina Komisiją ir Tarybą iš naujo išnagrinėti vizos procedūras siekiant panaikinti prekybos kliūtis;
Notes that the recurrent visa problems under GATS 4 substantially limit the movement of Turkish businessmen and lorry drivers into the EU; underlines the successive ECJ rulings on this matter and calls on the Commission to ensure that Member States respect these rulings; calls on the Commission and the Council to re-examine visa procedures with a view to eliminating obstacles to trade;
29. ragina Turkiją nediskriminuoti užsienio įmonių pasiūlymų teikėjams iš Turkijos suteikiant 15 % kainų lengvatą, kai vykdomi viešieji pirkimai; ragina Turkiją pasirašyti PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų;
Urges Turkey to avoid discriminatory practices against foreign enterprises by giving a 15% price advantage to Turkish bidders in the field of public procurement; invites Turkey to become a party to the Agreement on Government Procurement (GPA) within the WTO;
Per pastaruosius metus Turkijos kaip pasaulinio lygmens prekybos veikėjos vaidmuo išaugo, kadangi šalis vis daugiau naudojasi savo unikalia geopolitine padėtimi.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Ji veikia kaip Viduržemio jūros, Artimųjų Rytų, Azijos, Juodosios jūros ir Kaukazo regionų tarpininkė.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Pagrindiniai prekybos santykiai, kurie paskatino Turkijos sustiprėjimą pasaulio prekybos arenoje, visgi buvo jos privilegijuoti santykiai su Europos Sąjunga (ES).
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Muitų sąjunga (MS)
The Customs Union (CU)
Muitų sąjungos pradžia – 1963 m., kai Turkija ir EEB sudarė asociacijos susitarimą, kuriame buvo numatyta, jog iki 1996 m. bus sukurta muitų sąjunga.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Taigi sukūrus muitų sąjungą (ši muitų sąjunga yra viena iš trijų muitų sąjungų, kurias sudarė ES, ir vienintelė sąjunga, sudaryta su šalimi kandidate) buvo galima plėtoti ekonominius santykius.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Nuo to laiko pasiektas gana didelis rinkos integracijos lygis, visų pirma laisvo prekių judėjimo srityje.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
Ypatingi naujausi laimėjimai siekiant integracijos – tai Turkijos priimtas naujas muitų kodeksas ir priimta bendroji lengvatų sistema.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
Muitų sąjunga apima visas pramonines prekes ir perdirbtus žemės ūkio produktus.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
Muitų sąjungos laimėjimus galima išreikšti skaičiais: Turkija tapo svarbia ES komercine partnere, jai tenka 7-oji vieta kaip svarbiausiai ES importo rinkai ir 5-oji vieta – kaip svarbiausiai eksporto rinkai.
The success of the CU can be seen numerically: Turkey has become a key commercial partner of the EU, ranking 7th in the EU’s top import markets and 5th in the export markets.
Be to, Turkijos ekonomikai pagal dydį tenka 15-a vieta pasauliniu mastu.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Nors muitų sąjunga įsteigta 1996 m., ji dar nėra iki galo užbaigta.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
Atsižvelgiant į stojimo derybas, muitų sąjunga gali būti sustiprinta į ją įtraukiant žemės ūkio produktus ir pvz., paslaugų ir viešųjų pirkimų sektorius, ir pertvarkyta siekiant pašalinti esamus trūkumus.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
Muitų sąjunga parodo savo nuopelnus, susijusius su sėkminga ES ir Turkijos ekonomine ir prekybos integracija.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Muitų sąjunga paskatino šį laipsnišką augimą, nes Turkija įsitvirtino Europos rinkoje ir gamybos sistemoje.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Ekonominė integracija, intensyvesnė prekyba su ES ir ES investicijos labai prisidėjo prie muitų sąjungos sėkmės ir to, kad 2005 m. pradėtos stojimo derybos.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Visgi muitų sąjungai kenkia nuolat iškylančios problemos, susijusios su išlikusiomis techninėmis kliūtimis prekybai ir pernelyg plačiai naudojamomis apsaugos priemonėmis.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
Siekiant apsaugoti vidaus rinkas vis dar vykdomos atitikties vertinimo procedūros ir taikomos techninės normos ir standartai.
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Į ES vykstančių Turkijos prekybininkų vizų problemos, kaip matyti iš atitinkamų Europos Teisingumo Teismo nutarimų, paralelizmo trūkumas vedant derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų ir juos sudarant su trečiosiomis šalimis, nepakankamas intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimas – tai papildomos problemos, iškilusios įgyvendinant ES ir Turkijos muitų sąjungą.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Atsižvelgiant į stojimo derybas, prekybos ryšių stiprinimas ir rinkos integracijos didinimas iš tiesų būtų būdas išplėsti ir sustiprinti muitų sąjungą.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
Muitų sąjungai būtų labai naudinga, jei būtų sukurtas veiksmingas ginčų sprendimo mechanizmas.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Tačiau, atrodo, kad yra sudėtinga atlikti esminę muitų sąjungos reformą, nes tam kliudo Turkijos kaip kandidatės, siekiančios įstoti į ES, statusas.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Turkija ir tarptautinė prekyba
Turkey and International Trade
Turkija yra PPO narė nuo 1995 m., nors ji nėra pasirašiusi sutarties dėl viešųjų pirkimų.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.
Kai paskutinį kartą buvo taikomas prekybos politikos peržiūros mechanizmas, teigiami įvertintos Turkijos reformos, kadangi jomis buvo skatinamas augimas, defliacija ir siekiama sumažinti viešojo sektoriaus ir užsienio skolas.
The recent Trade Policy Review Mechanism has praised Turkey’s reforms as they favoured growth, disinflation and the decline of public and external debt burdens.
Turkija taip pat prisidėjo inicijuojant Barselonos procesą ir atlieka svarbiausią vaidmenį kuriant Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zoną.
Turkey is also a founding partner of the Barcelona Process and a key player in the establishment of a Euro-Mediterranean Free Trade Area.
Iš tiesų kol kas Turkija turi labiausiai išplėtotą pietų šalių laisvosios prekybos susitarimų su Viduržemio jūros regiono šalimis tinklą.
In fact, to date, Turkey has the most complete network of South-South FTAs with Euromed partners.
Nepaisant to, kad Turkijai Viduržemio jūros regione tenka svarbus vaidmuo, prekyba su Viduržemio jūros regiono šalimis nėra didelė tiek imant absoliučius skaičius, tiek santykinę išraišką.
Despite the obvious role of Turkey in the Mediterranean region trade with Euromed countries remains rather low in absolute and relative terms.
Iš tiesų prekyba su Viduržemio jūros regiono šalimis sudaro ne daugiau kaip 4 % Turkijos importo ir 7 % jos eksporto.
In fact, trade with Mediterranean partners only makes up 4% of Turkish imports and 7% of its exports.
Turkija prisidėjo inicijuojant Juodosios jūros ekonominį bendradarbiavimą, pasirašė laisvosios prekybos susitarimus su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Albanija.
Turkey is a founding member of the Black Sea Economic Cooperation, and has signed FTAs with the Former Yugoslavian Republic of Macedonia, Croatia, Bosnia-Herzegovina and Albania.
Turkija taip pat dalyvauja Pietryčių Europos bendradarbiavimo procese.
Turkey is also a member of the South East European Co-operation Process.
ES yra pagrindinė Turkijos prekybos partnerė, tačiau ES dalis mažėja.
The EU is the major trade partner of Turkey by far but with a decreasing share.
Rusija ir Kinija padidino savo dalį Turkijos prekyboje.
Russia and China have been increasing their shares in Turkey’s trade.
Turkijos pagrindiniai prekybos partneriai ir ES nepriklausančios šalys yra Rusija, Kinija, Jungtiniai Arabų Emyratai, JAV ir Iranas.
Turkey’s top non-EU trade partners are Russia, China, United Arab Emirates, the US and Iran.
Statistika rodo, kad Turkijos eksportas į ES išaugo tik 5 % ir kad 2008 m. tik 48 % Turkijos eksporto teko ES, palyginti su 56 % praėjusiais metais.
Statistics show that Turkish exports to the EU rose by only 5% and that only 48% of Turkey’s exports went to the EU in 2008, compared to 56% last year.
Kita vertus, Turkijos importas iš ES išaugo 9 %, tačiau per tą patį laikotarpį importas iš kitų šalių išaugo 25 %.
On the other hand, Turkish imports from the EU rose by 9% while imports from other countries rose by 25% during the same period.
Turkija susiduria su stipria konkurencija tradicinėse pramonės šakose, pvz., tekstilės sektoriuje.
Turkey faces stiff competition in its traditional key industries, such as textiles.
Didžiausios konkurentės yra besivystančios šalys, kaip antai Indija ir Kinija.
The biggest competition comes from the developing economies such as India and China.
Prekybos santykiai su Kinija plečiasi, visų pirma energetikos sektoriuje, taip pat abi šalys susitarė dėl daugybės ekonominių priemonių ir sudarė dvišalio bendradarbiavimo susitarimus, apimančius prekybą, diplomatiją, turizmą, energetiką, kultūrą ir žiniasklaidą.
Trade relations with China are increasing, particularly in the energy sector and the two countries have agreed on a number of economic measures and bilateral cooperation agreements covering trade, diplomacy, tourism, energy, culture and the media.
ES ir Turkijai tęsiant bendradarbiavimą ir imantis suderintų veiksmų bus galima rasti bendrus sprendimus, kaip pašalinti sunkumus prekybos ir investavimo sektoriuose.
Further cooperation and concerted action between the EU and Turkey might help in finding common solutions to the current difficulties in both trade and investments.
Kalbant apie tiesiogines užsienio investicijas, ES ir toliau išlieka didžiausias tiesioginių užsienio investicijų šaltinis Turkijoje.
As regards Foreign Direct Investments, the EU continues to be the biggest source of FDI inflows in Turkey.
Kol kas tiesioginių užsienio investicijų vaidmuo Turkijos ekonomikoje nėra didelis, taigi šioje srityje yra daug ką gerinti, daugiausia naudojantis atsigaunančios pasaulio ekonomikos privalumais.
Yet, the role of FDI in Turkish economy is low and there is a great scope for improvement in this area, mostly by reaping the benefits of the global economic recovery.