natgillin/translations-raw huggingface dataset:
50. pripažįsta, kad, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, būtina gerbti visas žmogaus teises ir todėl pripažįsta kultūros teisių, kultūrų įvairovės ir žmogaus teisių sąsają, tačiau prieštarauja tam, kad kultūros argumentai būtų naudojami žmogaus teisių pažeidimams pateisinti;
Recognises that all human rights need to be respected, as laid down in the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights and the EU Charter of Fundamental Rights, and therefore recognises the link between cultural rights, diversity and human rights and objects to the use of cultural arguments to justify human rights violations;
„Rokenrolas, kalbant iš kultūros perspektyvos, buvo svarbiausias veiksnys, išlaisvinęs komunistines visuomenes ir jas priartinęs prie pasaulio laisvės“.
‘ Rock and roll, culturally speaking, was a decisive element in loosening up communist societies and bringing them closer to a world of freedom. ’
Europa yra laisvių, atsakomybės ir demokratinių vertybių bendruomenė.
Europe is a community of freedom, responsibilities and democratic values.
Kultūra, tapatybė, vertybės ir ES pozicija pasaulio arenoje - visa yra susipynę.
Culture, identity, values and the EU’s position on the global stage are intertwined.
Europos interesai yra tenkinami, kai kultūriniai aspektai yra strategiškai iškeliami bendradarbiavimu ir partneryste, taip pat įgyvendinant kultūrines programas, ir tada, kai kultūriniai aspektai tampa neatskiriama ekonomikos, užsienio ir saugumo bei plėtros politikos dalimi.
European interests are served when cultural aspects are strategically devised through cooperation and partnership, both through cultural programs, as well as when cultural aspects are an integral part of economic, foreign and security and development policies.
Dalijantis literatūros, kino, muzikos ir paveldo vertybėmis atsiveria supratimo durys, tarp žmonių tiesiami tiltai.
Through the sharing of literature, film, music and heritage, doors of understanding are opened and bridges between people are built.
Europos tapatybė ir visa jos įvairovė bei Europos vertybės yra demonstruojamos šiomis kultūrinės raiškos priemonėmis.
European identity, in all its diversity, as well as European values are manifested through these cultural expressions.
Be to, ES turi vertingos patirties, kuria galėtų pasidalyti, – kaip išvengti konfliktų ir kurti stabilumą bendrų interesų ir tarpusavio supratimo priemonėmis.
Additionally the EU has important experiences to share when it comes to overcoming conflict and building stability through shared interest and mutual understanding.
Nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo ES plėtoja bendrą užsienio ir saugumo politiką, kurią įgyvendina Europos išorės veiksmų tarnyba vadovaujant vyriausiajai įgaliotinei Catherine Ashton.
Since the entering into force of the Lisbon treaty, the EU is developing a joint foreign and security policy executed by the European External Action Service under the leadership of High Representative Catherine Ashton.
Kuriant EIVT svarbu ištirti ir nustatyti, kokį vaidmenį kultūra atlieka ir turėtų atlikti ES išorės veiksmuose.
In the development of the EEAS, it is important to explore and anchor the role culture has and should have in the EU’s external actions.
Dėmesys kultūrai gali padėti pasiekti tarpusavio supratimą, taikų bendradarbiavimą ir stabilumą, taip pat duoti ekonominės naudos.
Mainstreaming culture can lead to mutual understanding, peaceful cooperation and stability, as well as to economic benefits.
Kultūros diplomatija yra kertinis akmuo kuriant pasitikėjimą ir ilgalaikius santykius su trečiųjų šalių piliečiais.
Cultural diplomacy is a cornerstone for building trust and long lasting relations with citizens in third countries.
Kultūra turėtų būti esminė sudedamoji dalis, horizontaliai integruota į plačios išorės politikos sritis, sudarančias ES užsienio politiką: ir į ES prekybos santykių, ir į plėtros bei kaimynystės, ir į vystomojo bendradarbiavimo bei bendrą užsienio ir saugumo politiką.
Culture should be a vital and horizontally integrated element among the broad spectrum of external policies which make up the EU’s foreign policy: from the EU’s trade relations to its enlargement and neighbourhood policy, to its development cooperation policy and its common foreign and security policy.
Kultūra turi ir ekonominės vertės: Europos kultūros pramonė prisideda prie Europos verslumo, naujovių ir verslo, dėl ES kultūrų įvairovės Europa tapo patraukliausia pasaulio turistų lankoma vieta.
Culture equally has economic value: Europe’s cultural industries contribute to European entrepreneurship, innovation and business and the EU’s diverse cultural landscape makes it the most attractive global tourist destination in the world.
Dėl gyvo kultūrinio klimato ES yra patraukli veikti verslo įmonėms ir gyventi žmonėms.
A vibrant cultural climate makes living in the EU attractive for businesses and people alike.
Nuoseklios, suderintos kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose strategijos iš tiesų šiuo metu nėra ir ją reikia parengti.
A coherent, coordinated EU strategy on culture in the EU’s external actions does not currently exist and needs to be developed.
Europos patrauklumo pasaulio lygiu susietoje ir konkurencingoje aplinkoje išsaugojimas ir puoselėjimas nėra prabanga, tai – būtinybė.
It is not a luxury but a necessity to sustain and foster Europe’s attractiveness in a globally connected and competitive environment.
ES kultūriniai aspektai
Cultural aspects of the EU
Kultūrai mūsų liberalios demokratijos visuomenėje būdinga vertybė – ji praturtina žmonių gyvenimus.
Culture has intrinsic value in our liberal democracies: it enriches people’s lives.
ES garsėja kultūrų įvairove, o kartu ir tuo, kad yra vertybių, vienodai taikomų visiems piliečiams, bendrija.
The EU is known for its cultural diversity, and at the same time is a community of values which apply equally to each citizen.
Šias Europos vertybes, pavyzdžiui, pagarbą žmogaus teisėms, demokratijai ir pagrindinėms laisvėms, taip pat išreiškia ir mūsų kultūros produktai.
These European values, such as respect for human rights, democracy and fundamental freedoms are also represented by our cultural products.
Šios vertybės yra Europos kultūros pagrindas ir jai atstovauja, tai kur kas daugiau nei valstybių narių kultūrų visuma.
These values underpin and represent ‘European culture’, amounting to more than the sum of Member States’ own individual cultures.
Kultūrų įvairove, kurią atspindi Europos vertybės, siekiama užtikrinti kuo didesnį asmens pasirinkimą ir laisvę.
Cultural diversity, as manifested in European values, strives to ensure the widest range of choice and freedom for the individual.
Netiesioginiai arba tiesioginiai žmonių ryšiai skatina keistis geriausia patirtimi ir žiniomis, ugdo žmonių tarptautinius įgūdžius - tuos dalykus, kurie vis labiau reikalingi vis labiau globalėjančiame pasaulyje.
Contact between people, offline or online, fosters exchanges of best practices and knowledge, and develops people’s international skills, elements which are ever more needed in our increasingly globalized world.
Žinios ir tarptautiniai įgūdžiai yra gyvybiškai svarbūs švietimui ir užimtumui, kaip nurodyta strategijoje „Europa 2020“.
Knowledge and international skills are crucial to education and employment as indicated in the EU 2020 strategy.
Daugiakalbystė, elektroniniai įgūdžiai ir kultūrinis išprusimas yra labai reikalinga kompetencija, norint pasinaudoti galimybėmis ir ugdyti talentą pasaulio darbo rinkoje.
Multilingualism, e-skills and cultural awareness are much needed competencies to seize opportunities and develop talent in a global job market.
Tačiau kultūrą galima suprasti ir kaip reiškinį, padedantį skatinti demokratijos plėtrą, žodžio laisvę, integraciją, plėtrą, švietimą, susitaikymą ir daug kitų dalykų.
But culture can also be considered an ingredient which helps to foster democratization, freedom of expression, inclusion, development, education, reconciliation and more.
Kultūros diplomatija, tam tikra konstruktyvi kultūrų sąveikos forma, yra pasaulio taikos ir stabilumo priemonė.
Cultural diplomacy, in the form of a constructive intercultural interaction, is an instrument for global peace and stability.
Daugumoje ES valstybių narių konstitucijų yra numatyta tarptautinės teisės plėtra.
In most constitutions of EU Member States, the development of international law is included.
Tarptautinė teisė grindžiama Europos vertybėmis.
International law is based on European values.
Dėl didelės kultūrinių santykių su trečiosiomis šalimis įvairovės politika yra suskaidyta, ją reikia paversti koordinuotesne ir darnia ES strategija.
The wide variety of aspects of cultural relations vis-à-vis third countries has led to fragmentation of policies, which needs to change to a more coordinated and coherent EU strategy.
Pranešėja nusprendė pabrėžti organizacines ir politines sistemas, kurios reikalingos tam, kad kultūros vaidmuo ES išorės veiksmuose būtų optimaliai koordinuojamas.
The rapporteur has chosen to emphasize the organisational and policy frameworks that are needed for the optimal coordination of culture in the EU’s external actions.
Ji yra įsitikinusi, kad turinio kūrimas neturėtų būti pernelyg kontroliuojamas ir reguliuojamas „iš viršaus į apačią“.
She believes the filling in of content should not be governed and regulated from the top down too much.
Pranešime pateikiami konkretūs pasiūlymai į kultūrinių santykių turinio kūrimą įtraukti pilietinę visuomenę, menininkus, švietėjus, studentus ir verslininkus.
The report provides concrete suggestions for the inclusion of civil society, artists, educators, students and entrepreneurs in shaping the content of cultural relations.
Jame taip pat pabrėžiama būtinybė akcentuoti ir įlieti kultūrą į ES išorės veiksmus ES institucijose.
It also underlines the necessity of mainstreaming and streamlining culture in the EU’s external actions within the EU institutions.
Pasaulio veikėja
Global player
Europos piliečiams lengviausia gauti naudos, kai ES yra pasaulio veikėja ir pasaulio arenos lyderė.
European citizens are best able to benefit if the EU acts as a global player and a leader on the global stage.
Tam reikia, kad lėšos būtų naudojamos veiksmingiau ir kad Europos konkurencinė pozicija būtų strategiškai įvertinta turistų, talentų, menininkų, verslo įmonių ir studentų požiūriu.
That requires funds being used more efficiently and for Europe’s competitive position for tourists, talent, artists, business and students to be strategically considered.
Europos interesai geriausiai tenkinami, kai esame vieningi.
European interests are best served when we speak with one voice.
Konkurencija taps dar aršesnė, nes Kinija jau įsteigė 300 Konfucijaus centrų (iki 2020 m. suplanuota įsteigti 1000), kad pasinaudotų kultūros diplomatija, ir kai sustiprės besivystančios valstybės, pavyzdžiui, Indija.
The competition will be ever fiercer, with China having already established 300 Confucius Centres (1 000 planned by 2020) to practice cultural diplomacy, and the rise of emerging powers such as India.
Jungtinės Amerikos Valstijos turi istoriškai susiklosčiusią stiprią kultūrinę padėtį pasaulyje, kuri šiuo metu pamažu blėsta, bet vis dar yra galinga.
The United States has historically had a strong cultural presence in the world, which is now slightly declining but remains powerful.
Dabar mums reikalinga drąsi ir plataus užmojo politika.
We need bold and ambitious policies now.
ES valstybių narių lygmeniu yra nemažai geriausios patirties pavyzdžių.
The EU has a number of best practices on the Member State level.
Pavyzdžiui, Prancūzija yra viena iš šalių, skiriančių daugiausia vienam gyventojui tenkančių išlaidų savo ir savo kalbos padėčiai įtvirtinti pasaulyje per „Alliance Française“.
France, for example, is among the highest spenders per capita when it comes to positioning itself and its language in the rest of the world through the Alliance Française.
Pagal Jungtinės Karalystės pasirinktą modelį Britų tarybai tenka gana nepriklausomas nuo vyriausybės vaidmuo plėtojant kultūros ir švietimo politiką, taip pat vykdant mainus.
The United Kingdom has chosen a model where the British Council takes quite an independent role from government in developing cultural and educational policies, as well as exchanges.
Strategijos būtinybė
Need for a strategy
Daugelis programų jau veikia ir mums nereikia išrasti nieko naujo - galime mokytis vieni iš kitų.
Many programs already exist, and we do not have to reinvent the wheel but we can learn from each other.
Koordinavimas padės užtikrinti, kad ištekliai būtų naudojami veiksmingiau, - tai ypač svarbu, kai ribojamas biudžetas, ypač kultūros sektoriuose.
Coordination will help to ensure a more effective use of our resources, which is most welcome in a time of budget cuts, most notably in the cultural sectors.
Tikimasi bendradarbiauti su Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų tinklu (EUNIC), kurio nariai turi ilgametę patirtį ne tik praktikoje, bet ir organizuojant kultūrinę veiklą, artimai bendradarbiaujant su vyriausybėmis šioje svarbioje srityje.
The network of European Union National Institutes for Culture (EUNIC) is expected to be an important partner whose members have long-lasting experiences not only with field work but also in organising cultural work at arms-length distance from governments, crucial in this sector.
Koordinavimas gali būti derinamas su kultūros diplomatija ir vykti valstybių narių lygmeniu.
Coordination can exist side by side with cultural diplomacy at the Member State level.
Tačiau daug trečiųjų šalių siekia kreiptis konkrečiai į Europos Sąjungą, ne tik į atskiras valstybes nares.
Many third countries, however, explicitly seek to address the European Union, not only the different Member States.
Susiskaidymas ir paplitimas pastebimi ne tik tarp valstybių narių, bet ir tarp įvairių ES departamentų ir institucijų.
Fragmentation and diffusion is seen among and between Member States, but also between different departments and institutions within the EU.
Šis susiskaidymas neturint bendros strategijos trukdo visapusiškai ir veiksmingai panaudoti kultūrai skirtus išteklius ir lėšas.
This fragmentation without a common strategy hampers the full and efficient use of cultural resources and budgets.
Šioje rezoliucijoje raginama vertinti esamas programas, taip pat parengti Komisijos žaliąją knygą ir komunikatą, kuriuose būtų išdėstyta konkreti politika dėl kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose.
This resolution calls for an assessment of existing programs, as well as a green paper and a communication from the Commission outlining concrete policies for the role of culture in the EU’s external actions.
Komisijai rekomenduojama sustiprinti vidaus koordinavimą tarp įvairių generalinių direktoratų, kartu prisiimant aiškią atsakomybę.
The Commission is advised to increase its internal streamlining between different DGs, while taking clear responsibilities.
Pasiūlymas paskirti po vieną asmenį kiekvienoje ES atstovybėje trečiosiose šalyse pateiktas tam, kad būtų lengviau skleisti informaciją, koordinuoti pilietinės visuomenės atstovų santykius ir užtikrinti veiksmingumą.
The suggestion to identify one contact person per representation of the EU in third countries is meant to help disseminate information, coordinate the relations between civil society actors, and to ensure efficiency.
Naujoji žiniasklaida
New media
Naujosios technologijos atlieka vis svarbesnį vaidmenį ir kultūros, ir tarptautinių santykių srityse.
New technologies play an ever larger role in both culture and in international relations.
Žmonėms internetas reikalingas tam, kad gautų informacijos, žmonės save gali laisvai išreikšti tada, kai ši informacija ir bendravimas nėra cenzūruojami.
People depend on internet for access to information, and can only express themselves freely when this information and their communications are not censored.
Naujosios technologijos vis labiau palengvina naudojimąsi teise į kultūrinį vystymąsi ir kitomis pagrindinėmis teisėmis.
The right to cultural development and other fundamental rights is increasingly facilitated by new technologies.
Kova už žmogaus teises keliasi į internetą.
The frontier of the struggle for human rights is moving online.
Interneto dienoraščius rašantys asmenys įkalinami, laužomi tabu - visa tai dėl interneto.
Bloggers are imprisoned and taboos are broken, all because of the internet.
Be to, naujosios technologijos suteikia milžiniškų galimybių piliečių aktyvumui, žodžio laisvei ir galimybei gauti informacijos.
Moreover, new technologies provide tremendous opportunities for civic participation, freedom of expression and access to information.
Jeigu jau yra saitynas, jungiantis žmones visame pasaulyje, tai ES turi veikti pasaulio lygmeniu ir kurti konkrečią politiką, kaip puoselėti ir saugoti interneto laisvę.
With the World Wide Web connecting people globally, the EU needs to act as a global player and develop concrete policies to foster and protect internet freedom.
Represinių režimų šalys pernelyg gerai supranta, kaip naująja žiniasklaida galima pasinaudoti laisvei stiprinti, ir tomis pačiomis technologijomis siekia suvaržyti žmones.
Repressive regimes understand all too well how new media can be used to enhance freedoms, and seek to repress people through the use of these same technologies.
Naujoji žiniasklaida taip pat suteikia galimybę susipažinti su kultūros turiniu.
Access to cultural content happens through new media as well.
Europos kultūros gėrybių ir turinio visuotinio suvienijimo galimybėmis reikėtų džiaugtis ir jas puoselėti, pavyzdžiui, per skaitmeninę biblioteką „Europeana“, muziejų interneto svetaines ir festivalius, pasitelkiant interneto muzikos ir pramogų pramonę.
The opportunities for global connectivity around European cultural goods and content should be celebrated and facilitated, for example, through Europeana, or websites of museums and festivals, and the online music and entertainment industry.
Esamas kultūros programas ir pagrindinių teisių garantijas reikia stiprinti plėtojant ES interneto laisvės politiką ir įtraukiant skaitmeninės demokratijos aspektą į kultūros diplomatiją.
The existence of cultural programs and the guarantees of fundamental rights need to be enforced through the development of EU policy on internet freedom, and the inclusion of digital diplomacy in cultural diplomacy.
Ekonomines ES, kaip pasaulio skaitmeninės erdvės veikėjos, galimybes geriausia įgyvendinti pertvarkant intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančius teisės aktus ir baigiant kurti Europos skaitmeninę rinką.
The economic potential of the EU as a global digital player is best served by a reform of Intellectual Property Rights laws and the completion of the European digital market.
Tik tada galėsime užtikrinti, kad mūsų (skaitmeniniai) kultūrų įvairovės lobiai būtų prieinami ir juos būtų galima skleisti visame pasaulyje.
Only then we can ensure that the wealth of our (digitized) cultural diversity is accessible and marketable across the globe.
Daugelis kultūrinių santykių plėtojasi visiškai nepriklausomai nuo vyriausybių planų ar reguliavimo.
Many cultural relations develop entirely free of government planning or regulation.
Šiam natūraliai augančiam asmenų tinklui reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas.
This organically developing network of individuals should be facilitated.
Tam mums reikalinga politika.
For that we need policies.
Ir pagaliau, o tai ne mažiau svarbu, ES institucijos gali labai padėti užtikrinti, kad viso pasaulio piliečiai galėtų lengviau dalyvauti Europos politinėje kultūroje ir sprendimų priėmime.
And last but not least, the European Institutions can contribute a great deal to making the European political culture and decision making process more accessible to citizens across the world.
Toliau plėtojant viešus duomenis, skaidrumą, galimybes gauti informacijos.
Through open data, transparency and access to information are further developed.
Politikos pagrindas jau sukurtas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir ratifikuotoje UNESCO konvencijoje, kuriose reikalaujama, kad kultūra būtų įtraukta į visas Europos Sąjungos politikos sritis.
The foundations for policies are already laid down in the Treaty on the Functioning of the European Union, and by the ratification of the UNESCO Convention, which require the mainstreaming of culture in all policies of the Union.
Dabar telieka šiuos susitarimus įgyvendinti praktikoje.
Now it comes down to practical implication of these agreements.
Išorės veiksmų tarnybos organizacinės struktūros projekte kol kas nenumatyta pareigybių darbui su kultūriniais aspektais.
In the draft organisation chart of the External Action Service, there are no positions foreseen for cultural aspects yet.
Šiame pranešime EIVT raginama atsižvelgti į tai, kad kultūriniai aspektai yra visuotinis politikos tikslas, ir atitinkamai parengti EIVT darbuotojus dirbti su kultūriniais ir skaitmeniniais aspektais.
This report calls on the EEAS to consider cultural aspects an overarching policy objective and provide for the appropriate training of EEAS staff with regard to cultural and digital aspects.
Jaunajai europiečių kartai reikalinga darni jaunimo judumo strategija, kad būtų sustiprintas jaunimo ugdymas kultūros ir švietimo srityse, įskaitant žiniasklaidą ir IRT raštingumą, ir jo galimybės pasinaudoti visomis meninės raiškos priemonėmis.
For the young generation of Europeans a coherent strategy for the mobility of young people to increase their cultural and educational development – including media and ICT literacy – and their access to artistic expressions in all its diversity is needed.
Dabartinius programų, pavyzdžiui, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, kultūrinius aspektus reikėtų sutelkti ir suskirstyti pagal prioritetus, t. y. sugriežtinti teisinės valstybės principą, plėtoti kultūros diplomatiją, kaip konfliktų valdymo ir prevencijos priemonę, kurti pilietinės visuomenės bendradarbiavimo, dialogo ir mainų mechanizmus, atsižvelgti į naujųjų technologijų vaidmenį žodžio laisvės, demokratinio aktyvumo ir žmogaus teisių srityse.
The existing cultural elements in programs such as the European Instrument on Democracy and Human Rights need to be focused and prioritized, such as to strengthen the rule of law, develop cultural diplomacy as an instrument of conflict management and prevention, create mechanisms for civil society cooperation, dialogue and exchange, and to include the role of new technologies regarding freedom of expression, democratic participation and human rights.
Europos Parlamentas turėtų įsipareigoti įtraukti kultūrą į savo delegacijų kituose viso pasaulio parlamentuose darbą ir atidžiai stebėti pažangą ir konkrečias priemones, kurių imamasi kuriant suderintą ir bendrą kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose strategiją.
The European Parliament should commit itself to including culture in the work of its delegations with other parliaments across the globe, and will keep a close watch on the progress and concrete measures taken to devise a coordinated and coherent EU strategy on culture in external relations.
Rengiant siūlomą metinę ataskaitą turėtų būti užtikrintas atskaitingumas ir tęstinumas.
A proposed annual report should ensure accountability and continuity.
Be to, metinėje žmogaus teisių ataskaitoje turėtų būti pabrėžiamas kultūros išskirtinumas ir specifika.
Additionally, the Annual Human Rights Report should focus on culture explicitly and specifically.
Europos vardo plėtra pasaulio talentų, turizmo ir vertybių konkurencijos sąlygomis turi būti grindžiama bendradarbiavimu; šis pranešimas - tai pirmasis ilgo ir veiksmingo darbo žingsnis siekiant pasitelkti kuo daugiau sąjungininkų, kad tai būtų pasiekta.
The development of ´brand Europe´ in a global competition for talent, tourism, and values needs to be based on collaboration; this report is the kick-off for a long lasting and fruitful joint effort to use as many allies as possible to achieve this.
Pranešėjas: Kriton Arsenis
Rapporteur: Kriton Arsenis
Rareș-Lucian Niculescu, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
Rareș-Lucian Niculescu, Committee on Agriculture and Rural Development