natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teisės aktų sistemoje ECB patikėta teikti analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą ESRV.
The ECB has been entrusted by the legislative framework with the provision of analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Atsižvelgdamas į tai, ECB kaip įmanydamas stengiasi sustiprinti savo pajėgumą ir analitines priemones, kad galėtų atlikti sisteminę rizikos analizę.
In this context, the ECB is making the utmost effort to enhance its capability and analytical tools to conduct systemic risk analysis.
Konkrečiau kalbant, ECB vaidmuo remiant ESRV (kartu su sekretoriato paslaugų teikimu) yra toks:
More specifically, the ECB role in supporting the ESRB (apart from providing the Secretariat) is as follows:
· ECB reguliariai teiks ESRV produktus , skirtus sisteminei rizikai ES nustatyti ir įvertinti, remdamasis organizacija, patvirtinta ECB finansinio stabilumo užduotims atlikti;
· The ECB will provide regular products to the ESRB for the identification and assessment of systemic risk in the EU by relying on the organisation adopted for performing the ECB financial stability tasks;
· reguliarų ECB indėlį lydės: i) analitinė infrastruktūra , kuria bus kuriamos ir išlaikomos analitinės priemonės ir metodai sisteminei rinkos analizei atlikti; ii) makrolygio rizikos ribojimo duomenų infrastruktūra , pagrįsta statistine ECB funkcija, ir iii) rinkos žvalgybos tinklai, kurie bus sukurti.
· The regular contribution of the ECB will be supported by: (i) analytical infrastructure which will develop and maintain analytical tools and methodologies for systemic risk analysis; (ii) infrastructure for macro-prudential data drawing on the ECB statistical function; and (iii) market intelligence networks to be developed.
ESRV sėkmė kritiškai priklausys nuo aukštos kokybės ir laiku teikiamos informacijos, kuria remiantis galima makrolygio rizikos ribojimo priežiūra, prieinamumo.
The success of the ESRB will crucially depend on the availability of high quality and timely information that enables macroprudential supervision.
Tam reikės, kad ESRV, visos trys EPI, ECB ir susijusios nacionalinės (priežiūros) institucijos bei centriniai bankai glaudžiai bendradarbiautų.
This will require a close collaboration between the ESRB, the three ESAs, the ECB and the relevant national (supervisory) authorities and central banks.
Informacija reikės keistis daugiausia sukauptu pavidalu (kur įmanoma – dispersijos priemonėmis), tai daryti reikės reguliariai (paprastai kas ketvirtį) arba kiekvienos institucijos lygmeniu ir pagal ESRV reglamentą (15 straipsnį) tai bus daroma tik ad hoc pagrindu.
The exchange of information will be needed mainly in aggregated form (whenever possible with dispersion measures) on a regular (usually quarterly) basis or for individual institution-level basis and, following the ESRB regulation (Art. 15), can only occur on an ad-hoc basis.
Taip pat bus svarbus bendradarbiavimas ir dalijimasis informacija su kitomis jurisdikcijomis ir panašiomis institucijomis visame pasaulyje.
Cooperation and information sharing with other jurisdictions and similar bodies around the world will also be important.
Kalbant apie ES institucijų sistemos mikrolygio rizikos ribojimo ramstį, EPI priskirtas reikšmingas kompetencijų komplektas, susijęs su taisyklių kūrimu, taisyklių įgyvendinimo užtikrinimu ir priežiūros koordinavimu, bei veiksmingų priemonių rinkinys šioms užduotims įgyvendinti.
As regards the microprudential pillar of the EU institutional framework, the ESAs have been allocated a significant set of competences, related to rule-making, enforcement of rules and coordination of supervision and with a set of effective tools to exercise these tasks.
Pirma, kalbant apie taisyklių kūrimą, EPI gali leisti techninius finansų reguliavimo ir priežiūros standartus, kurie gali arba tapti teisiškai įpareigojantys, jei juos patvirtins Komisija, arba būti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų pobūdžio.
First, as regards rule-making, the ESAs can issue technical standards for financial regulation and supervision, which may either become legally binding through adoption by the Commission or have a soft law nature.
Tikimasi, kad, naudodamosi šiais įrankiais, EPI sudarys ES taisyklių knygą, kurioje bus sprendžiama dėl pirmiau nurodytų dabartinės sistemos spragų, būtent esamų pagrindinių reguliavimo elementų skirtumų tarp šalių.
Through these tools the ESAs are expected to set up a EU rulebook, thereby addressing the above-mentioned main lacunae of the current framework, namely the existing divergences across countries in key regulatory elements.
Antra, EPI turėtų užtikrinti, kad priežiūros taisyklės būtų taikomos nuosekliai.
Second, the ESAs should ensure that supervisory rules are applied in a consistent manner.
Siekiant šio tikslo EPI suteikiami labai veiksmingi įgaliojimai, būtent galimybė priimti teisiškai įpareigojančius sprendimus, skirtus nacionalinėms priežiūros institucijomis arba (jei jų nesilaikoma) kai kuriais ypatingais atvejais – net konkrečioms finansų institucijoms, kai to reikia finansiniam stabilumui išlaikyti.
To this aim, the ESAs are granted a very effective power, namely the possibility to take legally binding decisions addressed to national supervisors or (in case of non compliance by them) even to specific financial institutions in some specific instances, when justified by financial stability considerations.
Tokios svarbios galios (veikiančios pagal tam tikrą procedūrą) gali būti naudojamos, kai reikia spręsti dėl i) priežiūros institucijų padarytų ES teisės aktų pažeidimų; ii) nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų tarptautinėse situacijose ir iii) kai Taryba paskelbia ekstremaliąją situaciją.
Such important powers (subject to a specific procedure) may be triggered for addressing in particular (i) the breach of EU law by supervisors; (ii) the disagreement between national supervisory authorities in cross-border situations; and (iii) when the Council declares an emergency situation.
Pastaraisiais dviem atvejais EPI galioms taikoma svarbi „fiskalinė nuostata“, išdėstyta EPI reglamento 38 straipsnyje, kuria nustatoma, kad EPI galios negali pažeisti nacionalinės fiskalinės atsakomybės.
In the latter two cases the ESAs’ powers are subject to the important “fiscal clause” laid down by article 38 of the ESA regulation, providing that ESAs’ powers can not impinge on the national fiscal responsibilities.
Galiausiai noriu pažymėti, kad EPI nėra skiriama jokių konkrečių krizės valdymo ir sprendimo priemonių.
Finally, I note that the ESAs are not allocated any specific tool as regards crisis management and resolution.
ECB nuomone, trumpuoju laikotarpiu labai svarbu pabrėžti tokius pagrindinius EPI tenkančius uždavinius:
From the ECB’s point of view it is very important to underline in the short term the following key challenges for the ESAs:
1) veiklos pagrindų programos, susijusios su EPI bendradarbiavimu ir informacijos mainais su ESRV, apibrėžimas kartu su ESRV ir su ECB;
1) the definition of the operational framework concerning the cooperation and exchange of information of the ESAs with the ESRB, together with the latter and the ECB.
2) patikimo testavimo nepalankiomis sąlygomis režimo sudarymas.
2) the completion of a credible stress-test regime.
Ar įžvelgiate galimą interesų konfliktą ESRV veikloje dėl su pinigų politika susijusių ECB įgaliojimų?
As far as ESRB is concerned, do you see a potential conflict of interest with the ECB mandate in relation to monetary policy?
Kaip jums gerai žinoma, ECB pagrindinis tikslas – palaikyti kainų stabilumą euro zonoje.
As you are well aware, the ECB’s primary objective is to maintain price stability in the euro area.
Be to, ECB prisideda prie „to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su <...> finansų sistemos stabilumu“, ir skatina sklandų rinkos infrastruktūrų veikimą.
Furthermore, it contributes “to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to… the stability of the financial system” and promotes the smooth functioning of market infrastructures.
Kita vertus, naujai įkurta ESRV yra atsakinga už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ES finansinėje sistemoje, nustato finansiniam stabilumui kylantį pavojų ir prireikus įspėja apie riziką bei teikia rekomendacijas, kokių veiksmų imtis siekiant įveikti šią riziką.
On the other hand, the newly created ESRB is importantly responsible for macro-prudential oversight across the EU’s financial system, identifying risks to financial stability and issuing any necessary risk warnings and recommendations for action to address such risks.
Nepaisant to, yra aišku, kad kainų stabilumas ir finansinis stabilumas negali būti analizuojami atskirai.
This notwithstanding, it is clear that price stability and financial stability cannot be analysed independently from each other.
Ilguoju laikotarpiu kainų stabilumas prisideda prie finansinio stabilumo, o finansinis stabilumas – būtina sąlyga, kad centrinis bankas galėtų palaikyti kainų stabilumą.
In the long-run, price stability contributes to financial stability, while financial stability is a prerequisite for the central bank’s ability to maintain price stability.
Taigi ir ECB, ir ESRV tikslai papildo vieni kitus.
Thus both, the ECB’s and the ESRB’s objectives, are mutually self-reinforcing.
Tiesą sakant, visiškai atsižvelgiant į ESRV, kaip už ES makrolygio rizikos ribojimo politiką atsakingos institucijos, vaidmenį, bus svarbu, kad tarp šių dviejų institucijų vyktų dialogas politikos klausimais, kurie gali turėti įtakos sisteminei rizikai.
Indeed, while fully respecting the ESRB’s role as the body responsible for EU macroprudential policy, it will be important for there to be dialogue between the two bodies on policy issues that can affect systemic risk.
Esu visiškai įsitikinęs, jog institucinis ECB ir ESRV nepriklausomumas padės užtikrinti, kad atitinkamos politikos priemonės būtų panaudotos tiems tikslams, kuriems ir buvo sukurtos.
I am fully confident that the institutional independence of the ECB and ESRB will make sure that the respective policy instruments will be geared to the objectives for which these have been designed.
Kaip įsivaizduojate ECB vaidmenį ateityje atliekant bankų priežiūrą?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the future?
ECB vaidmuo finansų priežiūros srityje yra aiškiai apibrėžtas Sutartyje prisidėjimo prie sklandaus politikos, kurios siekia kompetentingos nacionalinės institucijos bankų priežiūros ir finansų stabilumo srityje, vykdymo požiūriu.
The ECB’s role in financial supervision is clearly defined by the Treaty in terms of contribution to the smooth conduct of the policies pursued by competent national authorities in the field of banking supervision and financial stability.
Be to, Sutartyje nustatoma galimybė valstybėms narėms ECB skirti konkrečias užduotis, susijusias su politika, susijusia su kreditų ir finansų institucijų rizikos ribojimo priežiūra.
Moreover, the Treaty provides Member States with the possibility to assign to the ECB specific tasks concerning policies relating to the prudential supervision of credit and financial institutions.
Šia galimybe buvo pasinaudota, pavyzdžiui, skiriant ECB atsakomybę teikti analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą ESRV.
This possibility has been exploited for instance by attributing to the ECB the responsibility to provide the analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Palaikau naująją ES institucinę sistemą, sutelktą aplink ESRV ir EPI, ir tikiuosi, kad sklandi dviejų jos ramsčių, makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros, sąveika ir veiksmingas šių ramsčių veikimas bus veiksminga finansinio stabilumo ES skatinimo sistema.
I support the new EU institutional framework centred on the ESRB and the ESAs and I expect that the smooth interplay and effective functioning of its two pillars, macro and microprudential supervision will provide an effective framework to promote financial stability in the EU.
Kokie, jūsų nuomone, finansinių paslaugų teisės aktų klausimai yra labiausiai neatidėliotini?
What do you see as the most pressing issues in the financial services legislation?
Remiama G 20, Finansinio stabilumo taryba, kuriai turiu garbės pirmininkauti, atliko reikšmingai didelį darbą.
Under the auspices of the G20, the Financial Stability Board, which I have the honour to Chair, has done a remarkable amount of work.
Tačiau tiek tarptautiniu lygmeniu, tiek Europos lygmeniu šis darbas dar toli gražu nėra baigtas.
However, both at international level as well as at European level the work is far from finished.
Paminėsiu keturis klausimus, kuriais dar reikia dirbti ir išlaikyti tempą.
Let me mention four issues on which work needs to progress and stay apace.
Pirma, „Bazelio III“ sistemos atžvilgiu pagrindinis ateities uždavinys yra visiškas ir nuoseklus naujosios programos įgyvendinimas laiku, taip pat išsamesnis kai kurių naujų priemonių, pavyzdžiui, finansinių svertų rodiklių ir likvidumo standartų, įvertinimas ir galimi jų pakeitimai stebėjimo laikotarpiu.
Firstly, as regards Basel III, the main challenge ahead lies in a timely, full and consistent implementation of the new framework, as well as a fuller assessment of and possible adjustments to some of the new measures, such as the leverage ratio and liquidity standards, during the observation period.
Šių priemonių pakeitimai bus pagrįsti stebėjimo laikotarpiu surinkta informacija ir bus nukreipti į bet kokias neplanuotas pasekmes atskiriems bankams, bankininkystės sektoriui, finansų rinkai ar ekonomikai kaip visumai.
Adjustments to these measures will be based on the information gathered during the observation period, and will address any unintended consequences for individual banks, the banking sector, the financial market and the economy as a whole.
Atsižvelgdamas į neseniai vykusias diskusijas dėl CRD IV teksto projekto, noriu pažymėti, kad „Bazelio III“ programoje nustatomi minimalūs standartai, kuriuos šalys turėtų galėti viršyti.
I note, with reference to recent discussions of the draft CRD IV text, that Basel III sets minimum standards which countries should be free to exceed.
Labai svarbu, kad šios rekomendacijos būtų nuosekliai įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu, tad FST įsteigs Tarpusavio vertinimo tarybą tam stebėti.
It is crucial that these are implemented in an internationally consistent way, and the FSB will establish a Peer Review Council to monitor this.
Trečia, jei norime veiksmingai susitvarkyti su krize ateityje, būtina sukurti nuoseklią krizės valdymo ir sprendimo programą, kuri veiksmingai veiktų tarptautinių institucijų atžvilgiu.
Thirdly, development of a consistent crisis management and resolution framework that can credibly address cross-border institutions is crucial if we are able to deal effectively with crisis in the future.
Atsižvelgiant į tai, rudenį laukiamas Europos Komisijos pasiūlymas dėl teisės akto dėl krizės valdymo programos bus kaip orientyras.
In this context, the legislative proposal of the European Commission on a crisis management framework expected in the fall will constitute a landmark.
Kalbant apie sprendimo programos sukūrimą, labai svarbu, kad būtų susitarta dėl išsamaus įgaliojimų ir patikimų finansinių susitarimų, kuriuose vengiama remtis valstybių biudžetais, rinkinio.
As regards the development of a resolution framework, it is essential that a comprehensive toolbox of powers and credible financing arrangements that avoid the reliance on state budgets is agreed upon.
Nors tarptautiniu lygmeniu daug sutariama dėl veiksmingiausių sprendimo priemonių šalių viduje, FST šiuo metu ir toliau rengia rekomendacijas dėl tarptautinių problemų ir dėl galimo laiduojamos skolos analizavimo skirtingais požiūriais (t. y. antraeilių ir pirmaeilių skolos turėtojų atliekamo kapitalo restruktūrizavimo ar nuostolių kompensavimo).
While there much agreement at international level as regards the most effective resolution tools in a domestic context, the FSB is currently further working on recommendations to address cross-border issues, and on analysing the potential for bail-inable debt from different perspectives (i.e. recapitalization or absorption of losses by subordinated and senior debt holders).
Galiausiai būtina ir toliau dirbti stiprinant vadinamosios šešėlinės bankininkystės priežiūrą.
Lastly, it is vital that work progresses on strengthening oversight on what is referred to as “shadow banking”.
Svarbu geriau suprasti sudėtingą veiklų ir subjektų, dalyvaujančių tarpininkaujant dėl kreditų už bankų sektoriaus ribų, grandinę, atitinkamai įvertinti dabartinės reglamentavimo sistemos tinkamumą ir nustatyti sritis, kuriose galima sisteminė rizika ir kurios nepatenka į reguliuojamos bankų veiklos sritį.
It is important to better understand the complex chain of activities and entities involved in credit intermediation outside the regulated banking sector and consequently assess the adequacy of the current regulatory framework and identify areas of systemic risk concerns that are outside the perimeter of regulated banking activities.
Visoje nurodytoje veikloje mes neįvykdysime savo įsipareigojimo ir kolektyvinės atsakomybės už greičiau atsigauti gebančią finansų sistemą, jei pagrindinėse jurisdikcijose nebus nuosekliai vykdomos sutartos reformos.
In all of the above, we will fall short of our commitment to, and collective responsibility for, a more resilient financial system if implementation of agreed reforms does not occur in a consistent manner across major jurisdictions.
JAV ir ES šiuo požiūriu tenka ypatinga atsakomybė.
The US and the EU have a special responsibility in this regard.
Būtų labai neapgalvota, jei nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos leistų nacionaliniams interesams silpninti pasaulinių reformų, kurios būtinos norint ateityje išvengti krizių, įgyvendinimą.
It would be a serious mis-judgment of national and regional authorities to allow national interests to weaken implementation of global reforms necessary to avert future crises.
Ar, laikui bėgant ir keičiantis ECB užduotims bei prioritetams, neturėtų kisti įvairūs valdybos narių įsipareigojimai?
Shouldn't the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes occurred in the ECB's tasks and priorities?
ECB vykdomosios valdybos įsipareigojimai išdėstyti ECBS ir ECB statuto (toliau – statutas) 12 straipsnyje, kuriame jai priskiriamos užduotys įgyvendinti pinigų politiką pagal valdančiosios tarybos priimtus sprendimus ir rengti valdančiosios tarybos susitikimus.
The responsibilities of the ECB’s Executive Board are laid down in Article 12 of the Statute of the ESCB and the ECB (“the Statute”) which allocates to it the tasks of implementing monetary policy in accordance with the decisions laid down by the Governing Council and of preparing the meetings of the Governing Council.
Be to, statuto 11 straipsnyje nustatoma, kad vykdomoji valdyba bus atsakinga už einamąją ECB veiklą.
In addition Article 11 of the Statute stipulates that the Executive Board shall be responsible for the current business of the ECB.
Abiejuose straipsniuose kalbama apie visą vykdomąją valdybą, o tai atitinka vykdomosios valdybos, kaip kolegialaus sprendimus priimančio organo, struktūrą.
Both articles refer to the Executive Board as a whole, which is in line with the construction of the Executive Board as a collegiate decision-making body.
Visus vykdomosios valdybos sprendimus priima jos visuma, nepriskiriant atsakomybės jokiam atskiram vykdomosios valdybos nariui.
All decisions are taken by the Executive Board in its totality without allocating responsibility to any individual Executive Board member.
Todėl iš esmės visi vykdomosios valdybos nariai yra įtraukti į visas vykdomosios valdybos kompetencijos sritis – ar tai būtų pinigų politika, ar mokėjimų sistemos, ar banknotai, ar pan.
Therefore, all Executive Board members are by definition involved in all areas of the Executive Board’s competence, be it monetary policy, payment systems, banknotes, etc.
Vykdomosios valdybos, kaip kolegialaus sprendimus priimančio organo, pobūdį taip pat atspindi tai, kaip ECB organizacinė struktūra paprastai vaizduojama jo leidiniuose.
The Executive Board’s nature as collegiate decision-making body is also reflected in the way the organisational structure of the ECB is usually shown in its publications.
Tačiau, turint omenyje, kiek daug klausimų tenka spręsti vykdomajai valdybai, yra visiškai logiška, kad administraciniais sumetimais vykdomosios valdybos nariai tarpusavyje susitaria, apie kurias ECB veiklos sritis pirmiausia pranešti kuriam nariui, tačiau taip nėra atsisakoma kolektyvinės visos vykdomosios valdybos atsakomybės.
However, given the multitude of issues that the Executive Board has to deal with, it makes perfect sense that, for administrative reasons, Executive Board members agree among themselves which ECB business areas should primarily report to which Executive Board member, without, however, giving up the collective responsibility of the entire Executive Board.
Man, be abejo, žinoma, kad Darbo tvarkos taisyklėse pirmininkui skiriama ypatinga atsakomybė, kai sprendžiamas „portfelio paskirstymo“ klausimas, – tuomet galima atsižvelgti į atskirų vykdomosios valdybos narių kompetenciją ir kuo geriau ja pasinaudoti banko labui.
I am, of course, aware that the Rules of Procedure attribute a special responsibility to the President, when it comes to the ‘portfolio distribution’, which allows taking into account the expertise of individual Executive Board members and to make best possible use of it for the benefit of the Bank.
Vykdomosios valdybos nariai paskiriami rotacijos principu, todėl galima kartkartėmis peržiūrėti pavaldumo paskirstymą.
As the Executive Board members are appointed in a staggered approach, this allows reviewing the allocation of reporting lines from time to time.
Dėl kartkartėmis besikeičiančios vykdomosios valdybos narių atsakomybės taip pat stiprinamas sprendimų priėmimo proceso kolegialumas.
The change from time to time of responsibilities among Executive Board members also strengthens the collegiality of the decision-making process.
Kaip manote, kokia sistema būtų tinkama ECB vykdomosios valdybos narių nešališkai rotacijai tautybės ir lyties pagrindu užtikrinti?
What system do you think is appropriate to ensure an equitable rotation of membership on the ECB-executive board also in terms of nationalities and gender?
Sutartyje (ir tai, mano nuomone, teisinga) daugiausia dėmesio skiriama profesinės patirties ir kompetencijos kriterijui, nurodant, kad ECB vykdomosios valdybos nariai „skiriami iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų“.
The Treaty – and to my mind rightly so - mainly focuses on the criterion of professional experience and expertise, by stating that the members of the ECB’s Executive Board ‘shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’’.
Šiuose straipsniuose požiūris į tautybę apsiriboja teiginiu, kad vykdomosios valdybos nariais gali būti tik euro zonos valstybių narių piliečiai.
These articles restrict consideration of nationality to stipulating that only nationals of euro area Member States may be members of the Executive Board.
Taip teisiniuose tekstuose sąmoningai susilaikoma nuo bet kokių su tautybe ar lytimi susijusių prielaidų (išskyrus savaime suprantamą apribojimą euro zonos piliečiais).
In this manner, the legal texts consciously refrain from laying down any pre-requisites related to nationality (other then the self-evident limitation to euro area nationals) or gender.
Norėčiau pridurti, kad viršvalstybinis ECB pobūdis reiškia, kad sprendimus priimančių institucijų sprendimai priimami atsižvelgiant tik į euro zonos perspektyvą, o ne į konkrečius nacionalinius interesus.
Let me add that the supranational character of the ECB implies that the decisions of its decision-making bodies are taken exclusively with a euro area perspective, and not taking into account particular national interests.