natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tokiu auditu siekiama informuoti valdybą apie tai, ar ji sugebėjo pasiekti savo tikslus, ir nurodomos priežastys, kodėl valdybos veikla laikytina sėkminga arba ne, taip pat siūloma, kaip nukreipti išlaidas tikslams pasiekti.
This kind of audit aims to inform the management whether it has been able to attain its targets, and illustrates the reasons why it has been successful or not, also suggesting how to direct expenses towards objectives.
Išvadomis pagrįstos ir skelbiant veiklos auditą valdybai pateiktos rekomendacijos leidžia sumažinti išlaidas ir pagerinti rezultatus.
The recommendations based on the findings and issued by performance audits allow the management to reduce costs and improve the results.
Veiklos audito išvados įtraukiamos bendradarbiaujant ir bendraujant auditoriui ir audituojamajai institucijai.
Incorporation of the performance audit findings is carried out through cooperation and communication between auditor and auditee.
Tada valdyba tampa atsakinga už tai, kad rekomendacijos būtų veiksmingai įgyvendinamos.
The management becomes then responsible for implementing recommendations effectively.
11) Kaip būtų galima pagerinti Audito Rūmų, nacionalinių audito institucijų ir Europos Parlamento (Biudžeto kontrolės komiteto) bendradarbiavimą atliekant ES biudžeto auditą?
11) How could cooperation between the Court of Auditors, the National Audit Institutions and the European Parliament (Committee on Budgetary Control) on auditing EU budget be improved?
Pagal Sutarties dėl ES veikimo 287 straipsnį Audito Rūmai valstybėse narėse auditą atlieka kartu su nacionalinėmis audito įstaigomis.
According to Article 287 of the Treaty on the Functioning of the EU, the Court of Auditors shall carry out its audits in the Member States in liaison with national audit bodies.
Minėtame straipsnyje taip pat nustatyta, kad Audito Rūmai ir valstybių narių nacionalinės audito įstaigos bendradarbiauja vadovaudamosi pasitikėjimo principu ir toliau likdamos nepriklausomos.
The same article stipulates that the Court of Auditors and the national audit bodies shall cooperate in a spirit of trust while maintaining their independence.
Atsižvelgiant į tai, Ryšių komitetas, kurį sudaro nacionalinių audito įstaigų vadovai ir Europos Audito Rūmų pirmininkas, yra labai naudinga priemonė, padedanti nustatyti bendros svarbos klausimus ir priimti bendrus sprendimus, taip pat vykdant darbo grupių veiklą.
Within this framework, the Contact Committee which is composed of the Heads of the national SAIs and the President of the European Court is a very useful tool for indicating matters of common interest and developing shared solutions, also through the activity of Working Groups.
Vienas iš svarbiausių šiuo metu aptariamų klausimų – kaip suvienodinti ES lėšų auditą, kurį atlieka nacionalinės audito įstaigos ir Europos Audito Rūmai.
One of the most important items under discussion is how to make uniform the audit work on the EU funds done both by national SAIs and European Court of Auditors.
Suvienodinus šią procedūrą Audito Rūmai galėtų pasikliauti nacionalinių audito įstaigų atliktu auditu.
It would allow the Court to rely on the audits carried out by SAIs.
Dar vienas labai svarbus būdas gerinti Europos Audito Rūmų ir nacionalinių audito įstaigų bendradarbiavimą – auditą atlikti kartu.
Another very important way to improve the cooperation between European Court of Auditors and national SAIs is through joint audits.
Tokį auditą pradėta atlikti XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžioje, bet jis dar nėra visiškai ištobulintas, galbūt dėl reikalingų konkrečių procedūrų (paprastai susitarimo memorandumo) ir atitinkamam auditui atlikti skirto laiko ir procedūrų skirtumo.
They were launched already in the early 90s, but did not yet reach a full development, possibly because of the specific procedures required (typically the agreement of a Memorandum of Understanding), and differences in respective audit timing and procedures as well.
Galiausiai, esu visiškai įsitikinęs, kad Audito Rūmų ir Biudžeto kontrolės komiteto bendradarbiavimą reikia nuolat stiprinti ir dėmesį sutelkti į aktualius bendrus klausimus.
Finally, I am fully convinced that cooperation between the Court of Auditors and the Committee on Budgetary Control must be continuously developed, focussing on topical issues of common interest.
Jeigu Parlamentas pateiktų neigiamą nuomonę dėl mano paskyrimo Audito Rūmų nariu, paprašyčiau Italijos vyriausybės persvarstyti mano kandidatūrą.
In the case that the opinion of the Parliament on my appointment were unfavourable, I would ask the Italian Government to reconsider my nomination.
dėl ūkio gamybos medžiagų tiekimo grandinės: struktūra ir pasekmės
on the farm input supply chain: structure and implications
Pranešėjas: José Bové
Rapporteur: José Bové
dėl ūkio gamybos veiksnių tiekimo grandinės: struktūra ir pasekmės
on the farm input supply chain: structure and implications
Priimti tekstai, P7_TA(2011)0297 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0297 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją „Sąžiningos ūkininkų pajamos: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio pripažinimo strateginiu sektoriumi atsižvelgiant į aprūpinimą maistu
– having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
Priimti tekstai, P7_TA(2011)0006 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0006 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją „Baltymų deficitas ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą?“
– having regard to its resolution of 8 March 2011 on the EU protein deficit: what solution for a long-standing problem?
– atsižvelgdamas į Eurostato duomenis apie žemės ūkio gamybos priemonių kainų indeksą (gamybos medžiagų sąnaudos) ir žemės ūkio produktų kainų indeksus (parduotos produkcijos kainos)
– having regard to Eurostat data on price indices of the means of agricultural production (input costs) and price indices of agricultural products (output prices)
– atsižvelgdamas į SESV 349 straipsnį, kuriame nustatomas specifinis atokiausių regionų režimas,
– having regard to Article 349 TFEU, which establishes a specific regime for the most remote regions,
SCAR) 3-iąjį kartą atlikto prognozavimo išvadas tema „Tausus maisto vartojimas ir gamyba ribotus išteklius turinčiame pasaulyje“(angl. „Sustainable food consumption and production in a resource-constrained world“, 2011 m. vasario mėn.)
– having regard to the 3rd SCAR Foresight Exercise of the European Commission’s Standing Committee on Agricultural Research (SCAR) on ‘Sustainable food consumption and production in a resource-constrained world’ (February 2011)
– atsižvelgdamas į Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl.
– having regard to the ‘Global Report - Agriculture at a crossroads’ by the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD),
– atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ( A7-0421/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0421/2011 ),
A. kadangi dėl didelio žemės ūkio prekių kainų ir ūkio gamybos medžiagų sąnaudų nepastovumo atsirado daugiau netikrumo dėl ūkininkų pajamų ir ilgalaikių investicijų, ypač atskirtuose regionuose, kalnų vietovėse, salose ir atokiausiuose regionuose, kuriuose dėl didelių atstumų ir geografinės atskirties susidaro didžiulės papildomos sąnaudos, dėl kurių sumažėja šių regionų žemdirbių pajamos;
A. whereas high volatility in agricultural commodity and farm input prices has increased insecurity in farm incomes and in long-term investments by farmers, especially for isolated regions, mountain regions, island regions and the most remote regions, for which the factors of distance and isolation entail high additional costs, impacting negatively on the incomes of those regions’ farmers;
B. kadangi, Eurostato duomenimis, 2000–2010 m. bendros ES ūkininkų gamybos medžiagų sąnaudos vidutiniškai padidėjo 40 proc., o supirkimo kainos vidutiniškai padidėjo mažiau nei 25 proc.; kadangi per minėtąjį dešimtmetį išlaidos energijai ir tepalams padidėjo 60 proc., sintetinėms trąšoms ir dirvožemį gerinančioms medžiagoms – beveik 80 proc., gyvūnų pašarams – daugiau kaip 30 proc., mašinoms ir kitai įrangai – apie 36 proc., sėkloms ir sodinamajai medžiagai – beveik 30 proc., o augalų apsaugos produktams – maždaug 13 proc., taigi išryškėja būtinybė sudaryti geresnes galimybes ūkininkams gauti pigesnių gamybos medžiagų, ypač pasaulinėje rinkoje;
B. whereas total input costs for EU farmers climbed on average by almost 40% between 2000 and 2010, while farm gate prices increased on average by less than 25%, according to Eurostat; whereas the increase in input costs within that decade reached 60% for energy and lubricants, almost 80% for synthetic fertilisers and soil improvers, over 30% for animal feed, around 36% for machinery and other equipment, almost 30% for seeds and planting stock and nearly 13% for plant protection products, highlighting the need to facilitate access to cheaper inputs for farmers, particularly from the world market;
C. kadangi didesnės maisto kainos savaime nereiškia, kad ūkiai gaus didesnes pajamas, nes gana sparčiai didėja ūkių sąnaudos, taip pat vis labiau didėja gamintojų ir vartotojų kainų skirtumas;
C. whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices;
D. kadangi dėl gamybos sąnaudų didėjimo ir sunkumų perkelti jas į kitas maisto produktų grandinės dalis trumpuoju laikotarpiu gali kilti klausimas dėl daugybės bendrovių išlikimo ir dėl gamybos struktūros suardymo įvairiose valstybėse narėse, dėl to padidės prekybos pusiausvyros problemos importo srityje ir priklausomybė nuo išorės rinkų nepastovumo;
D. whereas higher production costs and difficulties in passing them down the food distribution chain are liable in the short term to jeopardise certain enterprises’ survival while undermining the productive structure in certain Member States, thus worsening the trade balance in terms of imports and dependence on volatile external markets;
E. kadangi esant tokiai padėčiai vartotojui taip pat daroma žala, nes gamintojai neturi galimybių perkelti proporcingai didėjančių gamybos veiksnių išlaidų į didžiąją paskirstymo grandinę, kuri savo ruožtu perkelia šias padidėjusias išlaidas vartotojams ir gauna didžiulį pelną;
E. whereas the consumer is currently also being disadvantaged in the sense that producers are unable to pass on the exponential rise in the cost of factors of production to the big retailers, who in their case pass that rise on to the consumer with their huge profit margins;
F. kadangi manoma, kad su gamybos medžiagų sąnaudomis susijęs spaudimas ir toliau didės dėl išteklių trūkumo, didėjančios maisto paklausos kylančios ekonomikos šalyse ir politikos priemonių, apsunkinančių ES ūkininkų galimybes gauti pigesnių pašarų pasaulio rinkoje;
F. whereas upward pressure on input prices is expected to rise further as a result of resource scarcity, growing demand for food in emerging economies and policies which make it harder for EU farmers to gain access to cheaper feed available on the global market;
G. kadangi maisto produktų gamybai gali nuolat trukdyti įvairūs veiksniai, įskaitant kenkėjų ir ligų poveikį, gamtos išteklių prieinamumą ir gaivalines nelaimes;
G. whereas food production can be regularly undermined by a range of factors including the impact of pests and diseases, availability of natural resources and natural disasters;
H. kadangi ES žemės ūkis šiuo metu labai priklauso nuo gamybos medžiagų importo – visų pirma iškastinio kuro, tačiau ir nuo gyvūnų pašarų ir negausių dirvožemį gerinančių mineralų, pvz., fosfatų, taigi jis prastai apsaugotas nuo kainų kilimo, kadangi tai kelia didelių rūpesčių dėl ES ūkininkų konkurencingumo, ypač gyvulininkystės sektoriuje,
H. whereas EU agriculture is currently highly dependent on input imports – mainly fossil fuels, but also animal feed and scarce soil-improving minerals such as phosphate – and is therefore vulnerable to price hikes; whereas this has raised major concerns about EU farmers’ competitiveness, especially in the livestock sector;
I. kadangi dabartinis kainų nepastovumo reiškinys įgijo europinį ir pasaulinį mastą, ir todėl reikalingas atskiras Bendrijos sprendimas dėl maisto produktų grandinės, atsižvelgiant į jos strateginę svarbą Europos Sąjungoje, o pasaulio mastu reikia imtis G20 grupės lygmeniu suderintų veiksmų;
I. whereas the present price volatility has a European and world dimension, and it is therefore necessary to seek a specific solution at Community level for the agri-food chain, given its strategic role in the Union, while concerted action is already required at G-20 level;
J. kadangi ES vis labiau priklauso nuo gamybos veiksnių, būtinų Europos žemės ūkiui palaikyti, todėl reikalauja nedelsiant šią priklausomybę sumažinti investuojant ir priimant išimtinai politinius sprendimus, kuriais būtų siekiama užtikrinti didesnį ES savarankiškumą apsirūpinant maisto produktais;
J. whereas the EU is ever more dependent on the factors of production that are required if agriculture is to be preserved in Europe; whereas it is therefore necessary to call for rapid action to reduce that dependence, by means of investments and decisions at a purely political level, so as to ensure greater self-sufficiency in food for the EU;
K. kadangi ES yra labai priklausoma nuo iškastinio kuro importo, o strategijoje „Europa 2020“ ir Komisijos Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane pagrindinis dėmesys skiriamas išteklių naudojimo efektyvumo didinimui;
K. whereas the EU is heavily dependent on fossil fuel imports: whereas increasing resource efficiency is central to the Europe 2020 Strategy and the Commission’s Roadmap to a Resource Efficient Europe;
L. kadangi ES žemės ūkio gamyba iš esmės priklausoma nuo naftos, o maisto tiekimo grandinė labai priklauso nuo nafos prieinamumo ir įperkamumo; kadangi prognozuojama, jog pasaulinė naftos gamyba pradės mažėti vidutiniškai 2–3 proc. per metus;
L. whereas agricultural production in the EU is in the main oil-dependent and the food supply chain relies heavily on the availability and affordability of that fuel; whereas global oil production is expected to start to decline by on average 2-3% per year;
M. kadangi žaliavinės naftos kainų didėjimas neatsiejamai susijęs su žemės ūkio sąnaudų didėjimu, nes lemia aukštesnes energijos, pašarų ir trąšų kainas, kurios daro poveikį maisto gamybai visame pasaulyje;
M. whereas increases in crude oil prices are inextricably linked with increases in agricultural input costs, resulting in higher energy, feed and fertilizer prices, which impact on global food production;
N. kadangi žemės ūkio trąšų gamyba visiškai priklauso nuo paruoštos fosfatų uolienos tiekimo; kadangi 2007–2008 m. jos kaina išaugo 800 proc. ir jos tiekimas didžiausias apimtis galėtų pasiekti 2033–2035 m., o vėliau jos ištekliai vis mažės;
N. whereas the manufacture of farm fertilizers is totally dependent on the ready supply of phosphate rock; whereas its commodity price increased by 800% in 2007/2008 and its supply could peak by 2033-2035, after which it will become increasingly scarce;
O. kadangi, ypač gyvulininkystės sektoriuje, sąnaudos didėja ir dėl griežtesnių fitosanitarijos, gyvūnų gerovės, aplinkosaugos, higienos ir maisto saugos reikalavimų, dėl kurių toliau mažės Europos gamintojų konkurencingumas, palyginti su trečiųjų šalių, kuriose netaikomi tokie griežti reikalavimai, gamintojais;
O. whereas, especially in the livestock sector, costs are also rising due to increasing phytosanitary, animal welfare, environmental protection, hygiene and food safety requirements, as a result of which the competitiveness of European producers will further decrease in comparison with those in third countries, who do not have to comply with these strict requirements;
P. kadangi ES nustatė aukšto lygio maisto saugos, žmonių ir aplinkos apsaugos standartus, kurie turi įtakos naujos su vartotojais bei teikėjais susijusios praktikos bei priemonių kūrimo maisto grandinėje trukmei ir sąnaudoms;
P. whereas the EU has set a high level of standards in food safety and human and environmental protection, which entails consequences for the time and cost of development of new practices and tools up- and downstream in the food chain;
Q. kadangi sumažėjus perkamajai galiai vartotojui vis dažniau tenka rinktis žemesnės kokybės ir nesaugesnius maisto produktus, palyginti su pagamintaisiais Europos Sąjungoje, jų kilmės neįmanoma atsekti, ypač mėsos gaminių sektoriuje;
Q. whereas consumers, faced with a reduction in their purchasing power, are increasingly opting for products whose quality and safety standards are lower than those for products originating in the EU, and which are not traceable, especially in the case of meat;
R. kadangi vidutiniškai 42 proc. viso Europoje tiekiamo vandens sunaudoja žemės ūkis (Graikija – 88 proc., Ispanija – 72 proc., Portugalija – 59 proc.) ir kadangi drėkinimo, vandens nutekinimo šlapynių vietovėse ir drenavimo sąnaudos padidėjo siekiant gerinti drėkinimo metodų veiksmingumą, ir kadangi dalis žemės ūkyje sunaudojamo vandens grįžta į natūralų vandens ciklą;
R. whereas on average 42% of total water supply in Europe is used by agriculture (Greece 88%, Spain 72%, Portugal 59%) and whereas costs of irrigation, channelling of water in wetland regions and drainage have increased in order to make irrigation technologies more efficient, and whereas some of the water used by agriculture returns to the natural water cycle;
S. kadangi žemės ūkio paskirties žemės kaina ir žemės nuomos kaina turi tiesioginės įtakos ūkininkavimo gyvybingumui ir pradedančių ūkininkų galimybėms įsitvirtinti;
S. whereas the price of farmland and the cost of land rental directly impacts on the viability of farming and on the ability of young entrants to get established in farming;
T. kadangi ūkio gamybos medžiagų tiekėjų koncentracija labai didelė – šešios įmonės kontroliuoja beveik 75 proc. agrocheminių medžiagų rinkos ir trys įmonės kontroliuoja daugiau kaip 45 proc. sėklų rinkos; kadangi ši koncentracija padeda išlaikyti aukštas sėklų kainas ir labai neigiamai veikia augalų įvairovę, ir kadangi ūkininkų dalyvavimas formuojant kainų raidos tendencijas yra ribotas; kadangi koncentracija didelė ne tik tiekėjų, bet ir prekybos maistu (taip pat mažmeninės) rinkoje ir dėl to žemės ūkio sektoriui tenka papildoma kainų našta;
T. whereas the market concentration of farm input suppliers is very high, with six companies controlling nearly 75% of the agrochemicals market and three companies controlling over 45% of the seeds market; whereas this concentration contributes to maintaining high seed prices and has a substantial negative impact on crop diversity, and whereas the involvement of farmers in the development of price trends is limited; whereas there is high market concentration not only upstream but also in the food (retail) trade, which places farming under additional cost pressure;
U. kadangi mažos produkcijos (smulkūs pasėliai) pajėgumas ir konkurencingumas neproporcingai nukenčia dėl teisės aktų ir struktūrinių pokyčių išteklių srityse, ir kadangi būtina geriau suvokti tokių pokyčių poveikį;
U. whereas the viability and competitiveness of small-scale production (minor crops) are disproportionately affected by legislative and structural changes in the input industries, and whereas more needs to be known about the impact of these changes;
V. kadangi išaugusios kuro, trąšų ir pašarų kainos yra pagrindiniai dalykai, dėl kurių didėja ūkininkų išlaidos;
V. whereas increased fuel, fertilizer and feed prices represent the main increase in costs for farmers;
W. kadangi, atsižvelgiant į ypač didelį žemės ūkio produktų kainų svyravimą maisto grandinėje ir susijusias finansines spekuliacijas, rinkos skaidrumas aukštesnėse maisto grandinės pakopose taip pat būtinas, kad būtų galima padidinti konkurencingumą ir atsparumą kainų nepastovumui;
W. whereas, in the light of extreme fluctuations in agricultural prices throughout the food chain and related financial speculation, market transparency upstream of the food chain is also essential to improve competition and resilience to price volatility;
X. kadangi siekiant spręsti naujus ekonominius ir ekologinius uždavinius, taip pat ir susijusius su strategija „Europa 2020“, reikia ilgalaikių investicijų į efektyvesnį žaliavų ir išteklių, tarp jų energijos, dirvožemio ir maistinių medžiagų, vandens technologijų, sėklų ir žemės ūkyje naudojamų cheminių medžiagų, valdymą; kadangi nuotolinio mokymosi galimybės, instituciniai patobulinimai ir inovacijos, turintys įtakos sąnaudoms, ūkininkų elgsenai ir įgūdžiams, yra labai svarbūs siekiant taikyti išteklių požiūriu veiksmingesnes, tvaresnes ir naujoviškesnes ūkininkavimo sistemas;
X. whereas long-term investments in more efficient input and resource management, including energy, soil and nutrients, water technology, seeds and agrochemicals, is needed to respond to the new economic and environmental challenges, including within the context of the Europe 2020 Strategy; whereas extension services and institutional improvements and innovations affecting the use of inputs, farmers’ attitudes and skills are critically important for adopting more resource-efficient, sustainable and innovative farming systems;
Y. kadangi augalininkystės ir ekologijos požiūriu srutas geriausiai fermentuoti, taip pat privalomai skatinant energijos gamybą iš biomasės, tai priemonė, prisidėsianti prie tvaraus ūkininkavimo;
Y. whereas fermentation of slurry is desirable in terms of plant cultivation and the environment, while it is also necessary to create incentives for generating energy from biomass, a measure which will, besides, contribute to sustainable farming;
Z. kadangi ūkininkavimas turi didelį energijos taupymo ir sąnaudų mažinimo potencialą didinant energijos vartojimo efektyvumą, kurį būtų galima dar pagerinti vietoje gaminant atsinaujinančiąją energiją, visapusiškai naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius (ypač vėjo, saulės, biomasės, biodujų, biodegalų, atliekas ir kt.);
Z. whereas there is considerable potential in farming for saving energy and costs through improved energy efficiency which could be further improved through local renewable energy production that fully exploits the potential of renewables (especially wind and solar energy, biomass, biogas, biofuels, use of waste products, etc.);
AA. kadangi pasėlių įvairinimas ir sėjomaina gali prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir užtikrinti tvarų sintetinių trąšų ir pesticidų naudojimą;
AA. whereas crop diversification and crop rotation can contribute to climate change mitigation and provide for the sustainable use of synthetic fertilisers and pesticides;
AB. kadangi baltymingų ankštinių augalų auginimas ES ir patobulintos žolinių pašarų sistemos padėtų sumažinti ES baltymų deficitą ir priklausomybę nuo pašarų importo bei galėtų duoti daug ekonominės naudos ūkininkams, bet tai nebus universalus įvairių neatitikimų ūkio gamybos medžiagų tiekimo grandinėje sprendimas, nes dėl to taip pat sumažėtų kitų, išteklių požiūriu veiksmingesnių žemės ūkio kultūrų auginimo mastai;
AB. whereas production of leguminous protein crops in the EU as well as improved grass-fed production systems would reduce the EU’s protein deficit and its dependence on feed imports and could have major economic benefits for farmers, but will not be a one-size-fits-all solution to the existing multiple imbalances in the farm input supply chain and would also lead to a reduction in the production of other, more resource-efficient arable crops;
AC. kadangi ūkyje išsaugotos sėklos tam tikromis aplinkybėmis ir konkrečių veislių atveju gali būti alternatyva komercinėms sėkloms;
AC. whereas farm-saved seeds can offer, in certain circumstances and for specific varieties, an alternative to commercial seeds;