natgillin/translations-raw huggingface dataset:
81. ragina Tarybą ir Komisiją imtis tolesnių veiksmų ir reguliariai rengti ataskaitas apie retas ligas bei teikti realią pagalbą, kad būtų stiprinami ryšiai tarp tėvų ir specialistų, esančių arčiausiai jų gyvenamosios vietos; mano, kad į tai turi būti atsižvelgta ir vertinama ir Prancūzijos nacionalinio mokslinių tyrimų sveikatos ir medicinos srityse instituto (INSERM) veikloje; ragina Komisiją skatinti įsteigti Europos akredituotų specifinių formų retų ligų diagnostikos ir gydymo centrų tinklą, siekiant koordinuoti ir stebėti jų veiklą ir pacientams teikiamą naudą;
Calls on the Council and the Commission to take further steps and produce regular reports concerning rare diseases and provide real assistance with developing contacts between parents and the specialists living closest to their homes; takes the view that this must be taken into account and assessed in the work of the INSERM organisation; calls on the Commission to promote the establishment of a European network of accredited centres for the diagnosis and treatment of specific forms of rare diseases, in order to coordinate and monitor their activities and the benefits they offer patients;
Parlamentas ir toliau reikalauja laikytis socialiai tvaraus ir žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio
Parliament continues to demand a socially sustainable and human-rights-based approach
84. ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti galimybę sudaryti tarpinstitucinį susitarimą su Europos Parlamentu ir per vienerius metus parengti konkrečią rekomendaciją dėl Parlamento įtraukimo į JTNTK įgyvendinimo stebėjimą;
Calls on the Council and the Commission to consider concluding an interinstitutional agreement with the European Parliament and to draw up within one year a specific recommendation for Parliament to be involved in monitoring the implementation of the UN CRPD;
88. pabrėžia, kad reikia padėti galintiems dirbti ir norintiems likti darbo rinkoje, net jeigu jie prarado dalį savo funkcinio pajėgumo; ragina valstybes nares skatinti įtraukties kultūrą ir padėti integruoti dalinį darbo pajėgumą turinčius žmones į darbo rinką;
Emphasises the need to help those who can work and want to remain in the labour force, even if they have lost part of their functional capacities; calls on the Member States to promote a culture of inclusiveness and help integrate people with partial work capacity into the labour market;
92. pabrėžia, kad svarbūs naujų gydymo metodų tyrimai, kurie padėtų dar labiau integruoti neįgaliuosius į visuomenę; pažymi, kad šiuo atžvilgiu, pvz., teatras ir gyvūnų terapija yra pasirodę veiksmingi, nes skatina socializaciją ir žmonių bendravimą;
Stresses the importance of research into new therapeutic methods which further facilitate the integration of people with disabilities into society; points out, in this regard, that drama and pet therapy, for instance, are proving to be effective in promoting socialisation and interpersonal communication;
96. ragina Komisiją įvertinti, ar papildomomis priemonėmis, kurių imamasi naudojant Europos struktūrinių fondų, ypač Kaimo plėtros fondo, lėšas, kaimo vietovėse gyvenantiems žmonėms su negalia padedama būti aktyviais Europos piliečiais;
Calls on the Commission to assess whether further measures taken in the context of the European Structural Funds with special regard to the Rural Development Fund help people with disabilities to be active citizens living in rural areas in Europe;
Europos Tarybos Ministrų komitetas pažadėjo remti neįgaliųjų sportą;
Calls on the Commission and the Member States, in giving support to sport and recreation for people with disabilities, to avoid making distinctions when identifying disabilities, and urges the Council to continue its efforts, recalling that the Committee of Ministers of the Council of Europe promised, in 1986, to support sport for people with disabilities;
105. ragina valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, kad būtų pripažinta gestų kalba kaip oficiali valstybių narių kalba; pažymi, kad todėl valstybės narės turėtų ieškoti tokio pripažinimo galimybių pagal 2010 m. lapkričio 19 d.
Calls on the Member States and Commission to recognise sign language as an official language in the Member States; notes that the Member States should therefore work towards the possibility of such a recognition, in accordance with the Brussels Declaration of 19 November 2010;
Pranešėjas tikisi, kad šių priemonių bus imtasi siekiant tvarios visuomenės ir remiantis žmogaus teisėmis pagrįstu požiūriu, kaip tai numatyta ir Parlamento sprendime.
The rapporteur anticipates the following measures being taken with the aim of achieving the sustainable society and based on an approach founded on human rights, in line with Parliament’s decision.
Visų pirma valstybės narės turėtų ne tik pasirašyti ir ratifikuoti JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos papildomus protokolus; šie dokumentai taip pat turėtų būti patvirtinti kuriant nacionalinę politiką ir strategijas dėl negalios, atitinkančias Europos Komisijos Europos strategiją dėl negalios ir strategiją „Europa 2020“, bei nacionaliniu lygmeniu peržiūrint esamus šiuo klausimu dokumentus.
Firstly, the Member States should not only sign and ratify the UN Convention on the Rights of the Disabled and its additional protocols; they would also be justified in developing national policies and strategies on disabilities in harmony with the European Commission’s European Disability Strategy (EDS) and the EU2020 strategy, as well as reviewing the existing national-level documents on this matter.
ESAMA PADĖTIS
THE BASIC SITUATION
Europos Parlamentas dažnai skyrė dėmesį neįgalių asmenų padėčiai ir priėmė nemažai svarbių sprendimų dėl neįgalių asmenų integracijos ir jų teisių pripažinimo bei apsaugos, ragindamas valstybes nares ir Komisiją ES lygmeniu priimti teisinius standartus ir teisės aktus.
The European Parliament has often devoted its attention to the situation of people with disabilities and has adopted a number of significant decisions on the integration of people with disabilities and the recognition and protection of their rights, calling on the Member States and the Commission to draw up legal standards and legislation at EU level.
Pagrindinė pranešimo prielaida – turi būti puoselėjamos naujos kartos žmogaus teisės ir esamos neįgalių asmenų žmogaus teisės.
The basic premise of the report is that the new generation of human rights and the existing human rights of people with disabilities must be upheld.
Niekas nesuabejotų, kad neįgalūs asmenys turi žmogaus teises, bet jų praktiniam pritaikymui trukdo aplinkos kliūtys – iš dalies fizinės, iš dalies socialinės – įskaitant paslaugas ir gaminius, kurie nėra tinkamai prieinami.
No one would doubt that people with disabilities have human rights, but their practical application is impeded by hindrances in a person’s surroundings – partly physical, partly social – including services and products which cannot be properly accessed.
Ypač pabrėžiamos neįgalių vaikų ir jų tėvų (daugelis jų neturi negalios) teisės, pradedamos remti ankstyvuoju vystymosi laikotarpiu, kaip pradinė investicija į jų ateitį.
Particular emphasis is placed on the rights of children with disabilities and their parents (most of whom are not disabled), supported by early development as the first investment in the future.
Laikantis strategijos „Europa 2020“, vienas iš svarbiausių tikslų yra didinti beveik 80 milijonų ES gyvenančių neįgalių žmonių užimtumo lygį.
In line with the EU2020 strategy, one of the most important objectives is increasing the employment level for the nearly 80 million people with disabilities living in the EU.
Apskritai visoje ES neįgalių asmenų ir tų, kurių galimybės dirbti pasikeitė, nedarbo lygis yra aukštas ir šiuo metu iš jų dirba tik 30–40 %.
The employment level for people with disabilities and whose work capacity has changed is generally low throughout the EU, with 30-40% of them working; the situation is even worse in the poorer Member States, whilst the employment level needs to rise by approx.
Padėtis dar prastesnė vargingesnėse valstybėse narėse, kuriose, norint pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytą 75 % lygį, užimtumo lygį reikia kiekvienais metais didinti maždaug 1 %.
1% per year if the 75% level set out in EU2020 is to be met.
Pagal 2007 m. atliktą ILO tyrimą, neįgalūs darbuotojai gali pasiekti ženklių rezultatų, jei gauna darbą, kuris atitinka jų žinias, gebėjimus ir interesus; jie taip pat yra lojalesni savo darbdaviams.
According to a 2007 ILO study, employees with disabilities are capable of achieving significant results if they obtain work which is suited to their expertise, abilities and interests; they are also more loyal to their employers.
Pasak Komisijos, darbdaviai gali gauti 27 kartus didesnę grąžą, nei jie sumoka už tinkamų sąlygų sudarymą.
According to the Commission, employers can receive returns up to 27 times the amount they pay for the provision of suitable conditions.
Kaip nurodyta pranešimo pavadinime, pranešėjas mano, kad svarbu parodyti, jog neįgalių asmenų judumas (įskaitant prieigą prie komunikacijų, kaip idėjų mobilizavimo ir saviraiškos priemonės) ir socialinė įtrauktis nėra atskiri dalykai, nėra tik du vienas kitą stiprinantys veiksniai – tai dveji visavertiški žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio pamatai, siekiant gerinti lygias galimybes asmenims su negalia.
With reference to the title of the report, the rapporteur considers it important to show that the mobility of people with disabilities – including access to communications as means of mobilising ideas and self-expression – and social inclusion are not two separate things, not two mutually-reinforcing factors, but two fully-fledged foundations of a human rights-based approach in the field of improving equal opportunities for people with disabilities.
Kalbant apie antrąją pavadinimo dalį, Europos Parlamentas tiesiog turi reaguoti į tikslus, nustatytus naujoje Komisijos 10 metų Europos strategijoje dėl negalios ir į jos priede nustatytas priemones.
Regarding the second part of the title, the European Parliament simply must react to the objectives set out in the Commission’s new 10-year European Disability Strategy and the measures set out in its annex.
IŠSAMUS PAGRINDIMAS:
DETAILED JUSTIFICATION:
Tvarioje, konkurencingoje ir novatoriškoje visuomenėje pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas ne trumpalaikėms išlaidoms, o ilgalaikėms investicijoms į žmones su negalia.
In a sustainable, competitive and innovative society, the focus must be on long-term investment for people with disabilities rather than short-term expenditure.
Pagrindinis tikslas – kad, remiantis rezultatais ir patirtimi, gautais iš naujausių mokslo ir vartotojų tyrimų, įtraukiant naują PSO klasifikacijos sistemą, pagal kurią nustatant tam tikro neįgalaus asmens funkcionalumą įvertinami ir aplinkos veiksniai, žmonės su skirtingo tipo ir laipsnio negalia gautų pagalbą, kuri būtų labiau asmeniškai pritaikyta, ir antra, kad aplinkoje, kurioje išties nebūtų apribojimų, įskaitant ir didesnį paslaugų ir produktų prieinamumą, kuo mažiau reikėtų individualios pagalbos.
The aim is firstly for people with different kinds and degrees of disabilities to receive assistance which is more individually-tailored on the basis of results and experience thrown up by the latest scientific and consumer studies, including the new classification system of the WHO, which also assesses environmental factors when determining the functionality of a particular person with a disability, and secondly for there to be as little need as possible for individually-tailored assistance in a truly barrier-free environment, including greater access to services and products.
Kalbant apie Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimą, reikia nustatyti išsamesnius ir, stebėjimo atveju, tikslesnius terminus ir mechanizmus, visų pirma stiprinti Europos Parlamento vaidmenį.
In terms of implementing the EDS, there is a need for more detailed and, in the case of monitoring, more precise deadlines and mechanisms to be determined, particularly with regard to strengthening the role of the European Parliament.
Įvairios iki šiol dar neįtrauktos konsultacijų institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį ir taip palengvinti glaudesnio profesinio koordinavimo planavimą ir įgyvendinimą.
The various consultative bodies which have not yet been involved might take on an important role, thereby facilitating the planning and implementation of closer professional coordination.
Pilietinės ir žmogaus teisės
Civil and human rights
Be Europos Parlamento įsipareigojimų dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taip pat reikia pabrėžti, kad privalu remti tinkamumo visiems principą kartu su JT nustatytu universalumo principu kaip koncepciją ir planavimo metodą, siekiant platesnio prieinamumo.
In addition to the European Parliament’s commitment to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, it must also be stressed that ‘Design for all’ – alongside the UN’s ‘universal design’ – must be supported as a concept and planning method in order to achieve more widespread accessibility.
Reikia pabrėžti aktyvaus neįgalių asmenų dalyvavimo visuomenės gyvenime stiprinimą, visų pirma teisę balsuoti (galėjimą balsuoti, galėjimą būti išrinktam, galimybes eiti pareigas ir pan.) ir tai, kad turi būti dedamos tolesnės pastangos siekiant užtikrinti, kad būtų priimtas pagalbos priimant sprendimus principas.
Emphasis must be placed on strengthening the active participation of people with disabilities in public life, in particular regarding the right to vote (ability to vote, ability to be elected, opportunities to hold office, etc.), and further efforts must be made to ensure acceptance of the principle of supported decision-making.
Duomenų rinkimo ir konsultacijų svarba
The importance of data collection and consultation
Kaip teigia profesionali organizacija, su kuria konsultavosi Komisija („ANED Network“), apibrėžimai ir duomenys, susiję su neįgaliaisiais asmenimis, yra nepilni; daugeliu atveju jų netgi negalima tinkamai palyginti.
According to the professional organisation consulted by the Commission (the ANED Network), definitions and data pertaining to people with disabilities are not only incomplete; in many cases they cannot even be properly compared.
Tai turi būti pakeista panaudojant valstybių narių bendradarbiavimą.
This must be changed through cooperation between the Member States.
Ypač trūksta informacijos vienoje iš svarbiausių sričių – turima mažai patikimų duomenų apie įstaigose globojamų neįgalių žmonių skaičių, jų padėtį ir priežiūrą.
There is a particularly significant lack of information in one of the most crucial areas, with little reliable data on the number, situation and care of people with disabilities who are in institutions.
Siekiant užpildyti socialinio žemėlapio spragas reikia skirti finansavimą tyrimams.
Research must be funded in order to fill in the gaps on the social map.
Reikia atkreipti daugiau dėmesio, kai palaikomas ir daromas prieinamu turinys (pvz., interneto svetainės), visų pirma konsultacijose, susijusiose su neįgaliaisiais.
More attention needs to be paid when maintaining and making available accessible contents (e.g. web pages), particularly during consultations concerning people with disabilities.
Kalbant apie demografinius pokyčius, retai kada minimi precedento neturintys iššūkiai, su kuriais senėjančioje visuomenėje susidurs žmonės, ir tai, kad padvigubėjęs priklausomų asmenų skaičius turės neįsivaizduojamų pasekmių.
In terms of demographic changes there is rarely mention of the unprecedented challenges which people in the ageing society will face and the fact that the number of dependent people will double, which will have unforeseeable consequences.
Toks rezultatas pateikiamas ir EUROSTATO prognozėje, kurioje teigiama, kad iki 2050 m. priklausomų asmenų skaičius padvigubės, ir ši tendencija ypač paveiks Vokietiją ir Italiją, taip pat ir Vidurio bei Rytų Europos šalis, neseniai prisijungusias prie Europos Sąjungos.
This outcome is supported by EUROSTAT’s prognosis, which states that the number of dependent people will double by 2050, a trend which will affect Germany and Italy in particular, as well the countries of Central and Eastern Europe which have recently joined the EU.
Todėl klausimas iš esmės yra ne dėl negalios, o dėl socialinio principo: ne visi neįgalieji yra vyresnio amžiaus ir ne visi vyresnio amžiaus asmenys yra neįgalūs.
The question therefore is principally not one of disability but is primarily social in nature: not every person with a disability is old, and not every old person has a disability.
Asmenų, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, klausimas nesąlygoja požiūrio į padidintą aktyvumą, grindžiamo metodologija, planavimu ar darbo organizavimu ir švietimu; šis klausimas susijęs su socialinės priežiūros sistema, į kurią įtraukiamos šeimos ir kuri yra grindžiama žmogaus orumu ir žmogaus teisių paisymu.
The issue of people in need of long-term care does not imply an approach to increased activity based on methodology, planning or work organisation and education; it concerns a system of social care involving families which is based on human dignity and upholds human rights.
Nuo 2010 iki 2050 m. darbingo amžiaus (15-64 m.) gyventojų skaičius sumažės maždaug 50 mln., o žmonių, vyresnių nei 65 m., su negalia dalis padidės 77 %.
From 2010 to 2050 the working-age population (15-64) will decrease by some 50 million, whilst the proportion of people over 65 with disabilities will increase by 77%.
Todėl, neskaitant savarankiško gyvenimo, vis didesnį vaidmenį atliks darbo sauga ir darbo apsauga.
In addition to independent living, an increasing role will therefore be played by safety at work and employment protection.
Vyresnis pensinis amžius kartu su sveikesniu gyvenimo būdu taip pat lems esminius pokyčius, susijusius su aplinkos ir paslaugų prieinamumu; to reikia siekti struktūrinių fondų priemonėmis, visąlaik užtikrinant, kad būtų išlaikomos ir toliau plėtojamos esamos nuostatos.
A higher retirement age coupled with healthier lifestyles will also mean substantial changes with regard to accessibility of the environment and services; this must be achieved by means of the Structural Funds, all the time ensuring that the existing provisions are maintained and further developed.
Į tai būtina atsižvelgti dabartinėse ir būsimose sanglaudos politikos reformose.
This must be taken into account in current and future cohesion policy reforms.
Laisvas asmenų judėjimas ir paslaugos be kliūčių
Free movement of persons and barrier-free services
Laisvo judėjimo principas yra pagrindinė teisė Europos Sąjungoje.
The principle of freedom of movement is a fundamental right in the European Union.
Reikės tinkamai prieinamo viešojo ir privataus transporto (įskaitant labiau suvienodintų automobilio stovėjimo pažymėjimų suderinimą valstybėse narėse ir keitimosi geriausia patirtimi, laikantis Europos strategijos dėl negalios tikslų) ir suvienodintos teisinės keleivių chartijos, kurios svarbą pranešėjas jau seniai pabrėžia, kad visiems būtų prieinamas saugus, tinkamas keliavimas visų rūšių transporto priemonėmis.
There will be a need for suitably accessible public and private transport (including more unified harmonisation of parking certificates in the Member States and exchange of best practices, in line with the EDS objectives) and the development of a unified legal passengers’ charter, which the rapporteur has long been promoting, so that safe, appropriate travel by all kinds of transport will be available to everybody.
Vienas sveikintinas pokytis bus suvienodintos Europos judumo kortelės įdiegimas, siekiant abipusio neįgaliųjų priežiūros pripažinimo.
One welcome development would be the introduction of a unified European mobility card for reciprocal recognition of care for people with disabilities.
Taip pat reikia vartotojams palankių interneto svetainių akliesiems ir elektroniniu būdu prieinamų internetinių gestų kalbos paslaugų, teikiamų elektronine forma kurtiesiems; atitinkamai reikia įstatymais nustatytų uždavinių, siekiant užtikrinti subtitravimą klausos sutrikimų turintiems žmonėms; reikia nemokamos programinės įrangos ir sprendimų, siekiant paskatinti skaitmeninio raštingumo plitimą ir įgyvendinti ankstesnes e.
There is also a need for user-friendly homepages for the blind, also electronically-accessible online sign-language services in electronic form for the deaf; appropriate, statutory objectives to ensure subtitling for the hard-of-hearing; free software and solutions in order to encourage the spread of digital literacy and fulfil the earlier eEurope initiatives.
Europos iniciatyvas.
Equal opportunities
Galimybės yra lygios, jei tomis pačiomis pastangomis galima pasiekti vienodų rezultatų, turint tinkamas, konkrečias sąlygas ir priemones, kurias galima užtikrinti pakeičiant veiksnius, kurie yra nesvarbūs siekiant su darbu susijusių ir galutinių rezultatų.
Opportunities are equal if the same efforts lead to similar results given appropriate, specified conditions and means, which can be ensured by amending factors which are irrelevant in achieving work-related and final outcomes.
Galimybių lygybė yra neįmanoma be gaminių ir paslaugų prieinamumo visiems už vienodą kainą; gamybos technologija leidžia pelningai jas diversifikuoti, kad žmonėms su negalia nesusidarytų papildomų išlaidų vien tik dėl to, kad jų poreikiai yra kitokie, ypač jei taip pagaminti produktai tinka visiems ir yra saugesni.
Equality of opportunity is unthinkable without same-price access to products and services which are available to everyone; production technology enables their cost-effective diversification, so that people with disabilities should not incur extra costs simply because they have different needs, particularly if the products thus produced are convenient and safer for everyone.
Nėra vienodo visoms valstybėms narėms sprendimo kaip reikėtų įdarbinti žmones su negalia, kadangi kliūtys, su kuriomis susiduriama individualiais atvejais, skiriasi.
There is no unified recipe in the Member States for how people with disabilities should be employed, as the obstacles which they face differ in individual cases.
Kai kurios valstybės narės labiau pabrėžia tam tikrus aspektus (pvz., parama įdarbinimui globojamose dirbtuvėse) nei kitos.
Some Member States place greater stress than others on certain aspects (e.g. support for sheltered employment).
Visgi turėtų būti viena bendra ypatybė: tinkamų sąlygų sudarymas (Direktyva 2000/78/EB).
However, there should be one common feature: the provision of reasonable accommodation (Directive 2000/78/EC).
Šiandieninės švietimo ir mokymo sistemos nepakankamai pritaikytos labiau atsižvelgti į neįgalių asmenų poreikius, todėl mokslų nebaigusių neįgaliųjų skaičius tebėra didelis.
Today’s education and training systems are not sufficiently prepared for attending more closely to the needs of people with disabilities, and the number of students with disabilities who drop out of courses remains high.
Pavyzdžiui, Danijoje, vienoje iš pažangiausių valstybių narių, 2007 m. mokslą vidurinėse mokyklose pradėjo 75 % negalios neturinčių jaunuolių ir tik 44 % jaunų neįgalių žmonių.
In Denmark, one of the most advanced Member States, 44% of young people with disabilities entered the secondary education system in 2007, whilst the figure for non-disabled people was 75%.
Vos 5 % neįgalių žmonių turi aukštojo mokslo kvalifikaciją – tai tik saujelė, palyginti su visuma.
Some 5% of people with disabilities have a higher-education qualification – a fraction of the total.
Su skurdo grėsme susiduria 80 milijonų neįgalių asmenų, (remiantis EBPO duomenimis, maždaug 1 iš 4 neįgalių asmenų gyvena skurde).
The 80 million people with disabilities have a greater chance of falling into poverty (according to the OECD, roughly every fourth person with disabilities lives in poverty).
Skurdo grėsmė kartu yra ir stigmatizacija; negalios pašalpos ir teisės į išmokas turi būti suteiktos tiems, kam jų reikia.
The threat of poverty is at the same time a stigma, and disability benefits and entitlements must be guaranteed to those in need.
Nuomonės referentas: Oreste Rossi
Rapporteur: Oreste Rossi
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2, 10, 19 ir 168 straipsnius,
– having regard to Articles 2, 10, 19 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union,