natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija nedelsdama persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją atitinkamoms mokslinėms įstaigoms ir šios informacijos pageidaujančioms valstybėms narėms .
The Commission shall transmit the information contained in the report referred to in paragraph 1 to the relevant scientific bodies without delay , and to those Member States which request the information .
Valstybės narės turi visas teises gauti šiose ataskaitose pateikiamą informaciją.
Member States are fully entitled to request access to the information contained in the reports.
14 straipsnio pavadinimas
Article 14 – title
Šio reglamento peržiūra
Review of this Regulation
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 30 d. pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.
The Commission shall submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Regulation before 30 June 2010 .
Prie ataskaitos prireikus pateikiami šio reglamento pakeitimų pasiūlymai.
That report shall be accompanied where necessary by proposals for amendments to this Regulation.
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2009 m. birželio 30 d. pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.
The Commission shall submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Regulation before 30 June 2009 .
Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja nusprendė 2009 m. įvertinti, kaip įgyvendinama 2006 m. rezoliucija, todėl būtų svarbu, kad Komisija reikiamu laiku pateiktų ataskaitą šiuo klausimu.
The UN General Assembly has agreed to review the implementation of the 2006 resolution in 2009 and it would be important for the Commission to provide a report in time for the UN General Assembly Review.
15 straipsnio 1 pastraipa
Article 15 – subparagraph 1
Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .
This Regulation shall enter into force on the seventh day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Šis reglamentas įsigalioja trisdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .
This Regulation shall enter into force on the thirtieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Valstybėms narėms reikia skirti laiko pasirengti naujoms biurokratinėms procedūroms, reikalingoms priėmus tokio tipo reglamentą.
Member States should be given some time to prepare for the necessary new administrative procedures.
„Skambios ketinimų deklaracijos nesutrukdys suardyti giliavandenių jūrų ekosistemų“.
'Grand declarations of intent will not prevent the destruction of deep-sea ecosystems'.
ES ir aplinkos apsauga.
The EU and environmental protection
Dėl europinių vertybių ir tikslų, kurių siekia Europos Sąjunga, atsidūrėme kovos už aplinkos apsaugą ne tik Europoje, bet ir pasaulio lygmeniu priešakinėse linijose.
European values and EU objectives place us at the forefront of environmental protection efforts not only in Europe but in the world at large.
Visai neseniai Vokietijos pirmininkaujama Europos Sąjunga buvo paraginta prisiimti atsakomybę ir nedviprasmiškai užimant aktyvią poziciją parodyti, kaip būtų galima suvaldyti atmosferos taršą anglies dioksidu siekiant mūsų planetoje užtikrinti tvarią pusiausvyrą.
Recently, during the German Presidency, the European Union took on the responsibility of leading the way with respect to carbon emission control, unequivocally playing a pro-active role in promoting measures to guarantee a sustainable balance for our planet.
Šiuo metu iššūkius, susijusius su mūsų planetos ekologine pusiausvyra ir aplinkos apsauga, reikia priimti kur kas rimčiau ir dėmesingiau.
A number of challenges relating to the ecological and environmental protection of our planet must now be taken up with the utmost determination and attention to detail.
Vienas iš pagrindinių šios strategijos reikalavimų – „nutraukti griaunamąją žvejybos veiklą“.
One of the basic demands of this strategy was the elimination of destructive fishing practices.
Tačiau net įsibėgėjus XXI amžiui, nepaisant visų įspėjimų ir pavojaus signalų, dėl žmogaus veiklos pažeidžiamos žemės ir vandens buveinės be perstojo griaunamos ir dabar, 2008 metais, galima pasakyti, kad beveik prieš šešerius metus Johanesburge nustatytus tikslus pasiekti bus neįmanoma… bent jau iki 2010 m.
Nevertheless, as we move further into this 21st century, despite all the warnings and alerts, the destruction by human activity of vulnerable aquatic and terrestrial habitats would seem to be a never-ending process and it is now clear, in 2008, that the goals established in Johannesburg six years ago will be impossible to achieve... at least by 2010.
Tokie veiksniai kaip perteklinė žvejyba, tarša ir jūrų ekosistemų irimas vykdant įvairią ekonominę veiklą (masinį vandens turizmą, naftos platformų statymą, biosferos tyrimus ir t.t.) kelia grėsmę jūrų biologinei įvairovei.
Factors such as over-fishing, pollution and the degradation of marine ecosystems are threatening this marine biodiversity through a variety of economic activities (mass aquatic tourism, building of oil platforms, bio-prospectors, etc.).
Giliavandenės ekosistemos – žmonijos paveldas
Deep-sea ecosystems - man's common heritage
Didėjant ekologiniam sąmoningumui, šiuo metu Šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos konvencijoje (OSPAR) giliavandenės ekosistemos (povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės ir šaltųjų vandenų koralų rifai) laikomos pirmenybinėmis buveinėmis ir yra vienas Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos ir jos patariamųjų organų darbotvarkės prioritetų.
As a result of the growing ecological awareness as regards deep-sea ecosystems (seamounts, hydro-thermal vents, deep-sea coral reefs), these environments are now considered priority habitats by the OSPAR Convention and are top priorities on the agendas of the UN General Assembly and its consultative bodies.
Nors giliavandenės ekosistemos mums dar santykinai prastai pažįstamos, žinome, kad kai kurios iš jų yra svarbūs, jautrūs ir pažeidžiami jūrų biologinės įvairovės židiniai.
Although knowledge of deep-sea ecosystems is still limited, we know that some of them are important and extremely sensitive and vulnerable centres of marine biodiversity.
Silpnas augimo ir atsinaujinimo tempas liudija, kad jos labai neatsparios išoriniams erozijos veiksniams.
Their low growth and regeneration rate illustrates how vulnerable they are to external erosive agents.
Šaltųjų vandenų koralai (pintys, duobagyviai ir t. t.) yra ypatingos struktūros pavyzdžiai (kartais net trijų metrų aukščio ir gyvenantys daugiau kaip 300 metų!), kuriuos mechaninė erozija šiandien ar rytoj gali sunaikinti, daugeliu atvejų – nesugrąžinamai.
Cold-water corals (sponges, coelenterates, etc.) are examples of unique structures (in some cases three metres high and over 300 years old) which can be destroyed, often irreversibly, by mechanical erosion.
Povandeniniai kalnai – daugiausia vulkaninės kilmės povandeninės struktūros, stūksančios vandenyno dugne.
Seamounts are sub-aquatic structures - normally of volcanic origin - that appear on the seabed.
Nors jų produktyvumas ir biologinė įvairovė santykinai nedideli, povandeniniai kalnai yra autentiškos povandeninės oazės, kuriose įsikuria turtingos ir daugeliu atvejų unikalios ekosistemos.
Although productivity and biodiversity are relatively weak on the open sea, seamounts are genuine 'submarine oases' sheltering rich and very often unique ecosystems.
Bet nors giliavandenė žvejyba buvo labai naši pirmaisiais metais, moksliniai tyrimai rodo, kad neorganizuotai ir netvarkingai eksploatuojant žuvų išteklius, kai kurios rūšys gali išnykti mažiau kaip per dešimt metų.
However, although deep-sea fishing produces extremely high profits in the first years of activity, scientific studies have shown that haphazard and unstructured fishing may lead to the collapse of specific species in less than 10 years.
Komisijos pasiūlymo bendrosios aplinkybės
General context of the Commission proposal :
ES jūrų politikos, kurią Europos Komisija ketina įgyvendinti nuo 2013 metų, pagrindinis tikslas – persvarstyti požiūrį į vandenynus, juos integruotai vertinant visose srityse.
The main aim of the maritime policy which the Commission intends to implement from 2013 is to enable the Commission to review its approach to maritime affairs with a view to treating seas in an integrated manner in all areas.
Ši nauja bendroji vizija taikoma ir giliavandeniams vandenynams bei jų ekosistemoms.
This new holistic approach also extends to deeper seas and their ecosystems.
Tuo metu ši asamblėja jau reikalavo „skubių priemonių siekiant nutraukti griaunamąją žvejybos veiklą atviroje jūroje“.
At that stage, it already called for urgent measures to eliminate destructive fishing practices in the high seas.
Prie šio proceso aktyviai prisidėjo JT Maisto ir žemės ūkio organizacija, parengusi Atsakingos žvejybos kodeksu paremtas giliavandenės žvejybos technines gaires.
The FAO has also been actively involved in this process through the drawing up of technical deadlines for deep-sea fishing as part of the Code of Conduct for Responsible Fishing.
Europos Sąjunga atliko pirmaujantį vaidmenį šiose organizacijose, aktyviai ir konstruktyviai dalyvaudama idėjinėse diskusijose dėl strategijų apibrėžimo.
In all these organisations, the European Union has played a leading role and given its active and constructive support to discussions and the definition of strategies
Pasiūlyme dėl reglamento reiškiamas specifinis požiūris
Specific approach of the proposal for a regulation
Pakrančių zonose, vadovaudamosi Bendrijos gairėmis, ekosistemų valdymo ir apsaugos priemones taiko pakrančių valstybės.
In coastal areas, the management and protection of ecosystems, in line with Community guidelines, are the responsibility of the coastal states.
Tarptautiniuose vandenyse jūrų aplinkosauga iš esmės reglamentuojama regioninėse jūrų konvencijose, jeigu jos sudarytos, o už gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimą, valdymo priemonių nustatymą ir žvejybos poveikį pažeidžiamoms ekosistemoms reglamentavimą atsakingos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO).
In international waters, the protection of the marine environment is generally laid down by regional maritime conventions, where these exist, while the adoption of measures for the protection and management of marine living resources and the regulation of the impact of fishing on vulnerable ecosystems comes under the responsibility of Regional Fisheries Management Organisations (RFMO).
Tačiau yra atviros jūros rajonų, kurių nereguliuoja jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija ar konvencija, todėl jos praktiškai atviros griaunamajai žvejybos veiklai.
However, there are high-sea areas that are not covered by any organisation or regional fisheries management convention, and this, in practice, is tantamount to an encouragement to engage in destructive fishery activities.
Pagrindinis šio pasiūlymo dėl reglamento tikslas – užpildyti šią spragą ir tinkamai sureguliuoti žvejybos veiklą tokiuose rajonuose.
The main aim of the proposal for a regulation is to fill this vacuum and take the lead in regulating fishing activities in such areas.
Europos Sąjunga suvokia, kad jai reikės išsaugojimo ir valdymo priemones, numatytas Bendrojoje žuvininkystės politikoje (BŽP), pritaikyti visai žvejybos veiklai, jos laivų vykdomai nė vienos RŽVO nereguliuojamuose atviros jūros rajonuose arba tuose rajonuose, kur jokia RŽVO nėra priėmusi tinkamų išsaugojimo ir valdymo priemonių.
The European Union is aware that it will need to fully incorporate, within the protection and management arrangements established with the Common Fisheries Policy (CFP), all the fishing activities of its vessels operating in areas not covered by an RFMO or in which no RFMO has adopted relevant management measures.
Taigi, priėmus siūlomą reglamentą, ji ketina įgyvendinti JT Generalinės Asamblėjos rekomendacijas.
It thus wishes to ensure that the proposed regulation implements the recommendations of the UN General Assembly.
Pranešėjas džiaugiasi šiuo pasiūlymu dėl reglamento – Tarybai pirmininkaujančios Slovėnijos prioritetu žuvininkystės srityje.
The rapporteur welcomes the proposal for a regulation, which is a priority of the Slovenian Council Presidency in the fisheries sector.
Turint omenyje Johanesburge prisiimtą įsipareigojimą, griaunamosios žvejybos veiklos problema iškyla visuotiniame kontekste ir tampa pasaulinio masto iššūkiu.
The Johannesburg undertaking places destructive fishery practices within a global context, making them a challenge to be taken up worldwide.
Nepaisant specifinio požiūrio į šią problemą, kuriuo žuvininkystės sektorius gali ir privalo vadovautis, pranešėjas mano, kad grėsmė, dėl kurios nukenčia giliavandenės ekosistemos, kur kas didesnė.
Although this problem requires a specific approach in the fisheries sector, the rapporteur considers that the threats to deep sea ecosystems go well beyond this.
Dėl to pranešėjas mano, kad Europos Sąjunga privalės, pasinaudodama su žuvininkyste nesusijusiomis galiomis, remti vieningus veiksmus siekiant apsaugoti pažeidžiamas ekosistemas, spręsdama problemą iš esmės, integruotai, vadovaudamasi Žaliosios knygos dėl būsimosios ES jūrų politikos išvadomis.
He therefore believes that the European Union must, using the powers it has beyond the fisheries sector, promote concerted action to protect vulnerable deep-sea ecosystems, tackling the problem in an integrated manner, in the light of the conclusions of the Green Paper on European maritime policy.
Pranešėjo nuomone, šiame pasiūlyme dėl reglamento, susijusio su žuvininkystės sektoriumi, reikėtų patikslinti ir patobulinti tam tikrus aspektus.
The rapporteur believes that this proposal for a regulation dealing specifically with the fisheries sector should clarify and improve a number of aspects.
Todėl jis siūlo kelis pakeitimus, kuriuos mano esant svarbius pasiūlymo nuoseklumui.
He is therefore proposing a number of amendments which he considers to be important for the general balance of the proposal.
Jis siūlo atkreipti dėmesį į:
Among these amendments, the rapporteur wishes to highlight the following:
- laivų savininkų apmokami juose dirbantys stebėtojai turi turėti šioms pareigoms atlikti reikalingą kvalifikaciją, tačiau beprasmiška reikalauti, kad jie turėtų bazinį mokslinį išsilavinimą, nes dėl to padidėtų jų samdos išlaidos;
- on board observers, who are paid by the shipowners, should hold the qualifications required to carry out their functions, and basic scientific training, which would increase their recruitment costs, is unnecessary;
- valstybės narės turi turėti prieigą prie Europos Komisijos saugomų dokumentų bylų.
- Member States should have access to the reports in the Commission's possession.
Pranešėjas atkreipia Komisijos dėmesį, kad pasiūlyme reikalaujami moksliniai tyrimai laivų savininkams gali būti per brangūs, ir ragina Komisiją persvarstyti jų finansavimo formules.
The rapporteur wishes to draw the Commission's attention to the fact that the scientific studies required by the proposal could prove too costly for shipowners, and asks the Commission to reconsider the arrangements for the funding thereof.
Apskritai pranešėjas džiaugiasi Europos Komisijos pateiktu pasiūlymu ir tikisi, kad kiti Žuvininkystės komiteto nariai prisidės prie jo tobulinimo.
On the whole, the rapporteur welcomes the proposal submitted by the Commission and hopes that he can count on the cooperation of most members of the EP Committee on Fisheries to improve the proposal.
Bendrosios aplinkybės
Background information:
Siūlomas reglamentas būtų taikomas tik ES laivams, kuriais, naudojant dugninę įrangą, žvejojama atvirose jūrose tose zonose, kuriose žvejybos nereglamantuoja regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO).
The proposed Regulation would apply only to EU vessels operating in the high seas using bottom gear in areas that are not subject to regulation by a Regional Fisheries Management Organisation (RFMO).
Aplinkos komiteto nuomonės projektas
The draft opinion of the Environment Committee:
Pranešėjas mano, kad šis pasiūlymas būtų pirmas žingsnis tinkama linkme siekiant atvirose jūrose apsaugoti giliųjų jūrų biologinę įvairovę ir pagerinti giliųjų jūrų žuvininkystės valdymą.
The rapporteur considers the proposal to be a good first step towards the protection of deep sea biodiversity in the high seas and the enhancement of deep sea fisheries management.
Vis dėlto, atsižvelgdamas į įvairių NVO, susijusių su veikla jūrose, atliktą darbą, iš kurio galima spręsti, kad skubiai reikia numatyti griežtesnes jūrų ekosistemų apsaugos priemones, pranešėjas siūlo kelis pakeitimus.
However, the rapporteur proposes a small number of amendments, taking into consideration the work done by different marine NGOs, which suggest that there is an urgent need for stricter measures for the protection of the marine ecosystem.
Šiuo pasiūlymu siekiama sustiprinti daugelio rūšių giliavandenių žuvų, kurios, vykdant pernelyg intensyvią žvejybą, dėl jų biologinio savitumo ir prisitaikymo prie giliųjų jūrų aplinkos yra labai pažeidžiamos, apsaugą.
Protection of many deep-water fish species, which are highly vulnerable to over-fishing because of their unique biology and adaptation to deep- sea environments, should be strengthened with this proposal.
Nors nėra reikiamų žinių apie šių populiacijų atkūrimą, tikslinga vadovautis atsargumo principu.
Although not enough is known about the recovery of these populations, it would be wise that the Precautionary Principle should apply.
Šie pakeitimai pateikiami atsižvelgiant į nevyriausybinių aplinkos apsaugos organizacijų ir žuvininkystės sektoriaus pasiūlymus.
These amendments are made having in mind the suggestions made by both the environment non-governmental organisations and the fishing sector.
Komisijos siūlomas tekstas 1
Text proposed by the Commission
(10) Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug.
(10) The identification of vulnerable marine ecosystems in areas not regulated by a regional fisheries management organisation is a work in progress and there is relatively limited scientific information in this respect.
Vis dar nemažai reikia išsiaiškinti apie giliųjų jūrų ekosistemas, taigi vykdomi šios srities moksliniai tyrimai, įskaitant ES remiamą mokslinių tyrimų veiklą.
There is still much to be learned about deep sea ecosystems and dedicated research is underway, including scientific study efforts under EU auspices.
Nustatyta, kad kai kurios giliųjų jūrų ekosistemos gali iš tiesų sudaryti vadinamuosius jūrų biologinės įvairovės karštuosius taškus.
It is well known that certain deep sea ecosystems may constitute true "hot spots" of marine biodiversity.
Be to, nustatyta, kad šios ekosistemos labai pažeidžiamos, nes dideliame gylyje labai lėtas gyvų organizmų augimo tempas.
It is also known that these ecosystems are extremely vulnerable because of the low growth rates that characterise life at great depths.
Kaip galima spręsti iš vis gausėjančių mokslinių įrodymų, žvejyba dugniniais įrankiais gali labai pakenkti šių ekosistemų vientisumui.
Fishing with bottom gears can be extremely detrimental to the integrity of these ecosystems, as has been demonstrated by a growing body of scientific evidence.
Prie pastebėtų ir galimų žalos priežasčių priskiriama žvejyba dugniniais tralais, dragomis, dugniniais žiauniniais tinklaičiais, dugninėmis ūdomis ir gaudyklėmis.
Observed and potential sources of damage include bottom trawls, dredges, bottom-set gillnets, bottom-set longlines, pots and traps 1 .
1 Taigi 1 000 m gylis iš tiesų nėra nustatytas pagrįstai ir tiksliai pagal mokslinius įrodymus ir neužtikrina tinkamos pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos.
Therefore a depth of 1000 m does not truly and accurately represent a scientific or reasonable choice for providing a suitable degree of protection to vulnerable marine ecosystems.
1 Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Naikinamo poveikio turinti žvejybos praktika atviroje jūroje ir pažeidžiamų giliavandenių ekosistemų apsauga“, (COM(2007) 604) .
1 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, Destructive fishing practices in the high seas and the protection of vulnerable deep sea ecosystems (COM(2007) 604) .
a) už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą,
(a) Under the responsibility of a regional fisheries management organisation of arrangement with competence to regulate such fishing activities;
b) dėl kurių pradėtas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos įkūrimo procesas; kuriuose tokio proceso dalyviai yra susitarę dėl laikinųjų priemonių, skirtų pažeidžiamoms jūros ekosistemoms apsaugoti nuo naikinamojo dugninių žvejybos įrankių naudojimo poveikio.
(b) For which a process for the establishment of a regional fisheries management organisation is underway ; where the participants in such process have agreed on interim measures to protect vulnerable marine ecosystems from destructive impacts resulting from the use of bottom gears.
4 straipsnio 1 dalies da punktas (naujas)
Article 4, paragraph 1, point (d a) (new)
Žvejybos leidimas turi būti suteikiamas laikotarpiui, ne ilgesniam kaip žvejybos plano galiojimo laikotarpis.
The duration of the fishing permit shall not be longer than the fishing plan.
2 dalyje nurodyti vertinimai atliekami taikant Bendrijos lygmeniu suderintus kriterijus ir turi būti Komisijos peržiūrimi.
The assessments referred to in paragraph 2 shall be based on criteria harmonised at Community level and shall be reviewed by the Commission.
Siekiant užtikrinti darnų 4 straipsnyje numatytų nuostatų taikymą būtina, kad Komisija daugiau vadovautų ir tikrintų.
More Commission guidance and examination is necessary in order to ensure a harmonised application of the provisions contained in Article 4.
Draudžiama išdėstyti dugninius žvejybos įrankius didesniame nei 800 m gylyje.
The use of bottom gears at depths beyond 800 m of depth shall be prohibited.
Pažeidžiamos rūšys, pvz., šaltųjų vandenų koralai ir kitos žuvys, yra 800 metrų gylyje, taigi siūlomas Tarybos draudimas neužtikrina reikiamos apsaugos.
Vulnerable species like cold- water corals and other fish are found in 800 meters depth so the suggested ban from the Council does not provide a sufficient degree of protection.
Pavyzdžiui, paaiškėjo, kad šaltųjų vandenų organinė koralų medžiaga, iškelta iš gelmių kaip šalutinis žvejybos dugniniais tralais 840 m ir 1300 m gylyje ties žemyno pakrante į vakarus nuo Airijos laimikis žvejojant ilgauodeges, atlantinius pjūklapilvius ir giliavandenius ryklius, buvo mažiausiai 4550 m. amžiaus.
For example in a bottom trawl fishery for grenadier, orange roughy and deep water sharks operating 840 and 1300 meters depth along the continental slop west of Ireland, carbon 14 dating revealed that the cold water coral "matrix" taken as bycatch in this fishery was at least 4550 years old.
1 Matthew Gianni, Atviros jūros žvejyba dugniniais tralais ir jos poveikis pažeidžiamų giliavandenių ekosistemų biologinei įvairovei.
1 Matthew Gianni , High seas bottom trawl fisheries and their impacts on the biodiversity of vulnerable deep-sea ecosystems: Options for international action,
Jei 1 dalyje nurodytoje kitoje vietoje taip pat pastebima pažeidžiama jūrų ekosistema, laivas vėl perkelia veiklą į kitą vietą pagal toje dalyje nustatytas taisykles, kol pasiekia vietą, kurioje tokių ekosistemų nėra.
If a new encounter takes place in the alternative site referred to in paragraph 1, the vessel shall keep relocating in accordance with the rules set out in that paragraph until a site where no vulnerable marine ecosystems are found is reached.
7 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Article 7, paragraph 2 a (new)
Jei sunku nustatyti, ar iš tiesų aptikta pažeidžiama jūrų ekosistema, rajonas turi būti laikomas pažeidžiama jūrų sistema tol, kol bus sukaupta pakankamai tai paneigiančių įrodymų.
If there is substantial uncertainty about the presence of a vulnerable marine ecosystem, the area should be designated as a vulnerable marine ecosystem until there is sufficient evidence to the contrary.