natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekologiniu požiūriu dėl daugybės įvairių biologinės įvairovės sudedamųjų dalių sąveikų planetoje gali gyventi visos rūšys, taip pat ir žmonės.
In ecological terms, the vast array of interactions among the various components of biodiversity makes the planet habitable for all species, including humans.
Minėtinos šios ekosistemų teikiamos prekės ir paslaugos: maisto, kuro ir pluošto tiekimas, oro ir vandens valymas, atliekų ardymas, potvynių, sausrų, didelių temperatūrų svyravimų ir vėjo jėgų padarinių mažinimas, dirvožemio derlingumo atnaujinimas ir augalų apdulkinimas.
‘Goods and services’ provided by ecosystems include: the provision of food, fuel and fibre, the purification of air and water, the decomposition of wastes, moderation of floods, droughts, temperature extremes and the forces of wind, renewal of soil fertility and the pollination of plants.
Todėl žvelgiant iš ekonominės perspektyvos, biologinės įvairovės apsauga taip pat susijusi su mūsų asmeniniais interesais.
Therefore, also from an economic perspective, protecting biodiversity is in our self-interest.
Pagaliau biologiniai ištekliai – tai ramsčiai, ant kurių kuriame civilizacijas.
After all, biological resources are the pillars upon which we build civilisations.
Dėl biologinės įvairovės nykimo kyla grėsmė maisto tiekimui, turizmo ir poilsio galimybėms, gebėjimams spręsti klimato kaitos ir medienos, vaistų bei energijos šaltinių problemas.
The loss of biodiversity threatens our food supplies, opportunities for recreation and tourism, capability to deal with climate change and sources of wood, medicines and energy.
Kita vertus, atrodo, kad atsiribojome nuo gamtos ir stengiamės rasti gamtos vertę.
On the other hand, we seem to have disconnected ourselves from nature and are struggling to find this ‘value of Nature’.
Taikant mūsų naudojamus gamybos būdus bei kainą, kurią mokame už prekes ir paslaugas, neatsižvelgiama į biologinės įvairovės nykimo ar ekosistemų būklės blogėjimo kainą arba paisoma jos tik iš dalies.
Our production methods and the price we pay for goods and services do not – or only to a limited extent – take into account the cost of biodiversity loss or ecosystem degradation.
Taip pat dažnai tinkamai neatlyginama už paslaugas ar veiklą, kuriomis bandoma sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir išlaikyti vertingas ekosistemas.
Equally, services or activities attempting to halt the loss of biodiversity and maintaining valuable ecosystems often do not receive a just reward.
Nors ekosistemų funkcijų įkainojimas gali būti ginčytinas, atrodo, kad šiuo metu atliekamuose tyrimuose
Although ‘putting a price’ on ecosystem services may be controversial, ongoing studies
EUR, arba 7 % BVP per metus.
An urgent state of affairs
Biologinė įvairovė tebenyksta nerimą keliančiu tempu.
The loss of biodiversity is continuing at an alarming rate.
Šiuo metu pasaulyje rūšių nykimo tempas yra 50–1 000 kartų didesnis už ankstesnį natūralų tempą.
Worldwide, the current global species extinction rate is estimated at 50 to 1000 times higher than the natural background rate.
Prognozuojama, kad iki 2050 m. biologinės įvairovės nykimo tempas paspartės 10 kartų.
The rate of loss is projected to accelerate 10-fold by 2050.
Europos Sąjungoje 42 % žinduolių, 43 % paukščių, 45 % peteliškių, 30 % varliagyvių, 45 % roplių ir 52 % gėlųjų vandenų žuvų rūšių gresia išnykimas.
In the EU, 42% of mammals, 43% of birds, 45% of butterflies, 30% of amphibians, 45% of reptiles and 52% of freshwater fish are threatened with extinction.
Atlikdama EB biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo 2008 m. laikotarpio vidurio vertinimą, Komisija teigė, kad 50 % Europos išsaugojimo svarbos rūšių ir iki 80 % buveinių apsaugos būklė nepatenkinama.
In its mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan in 2008, the Commission stated that 50% of species and up to 80% of habitats of the European conservation interest have an unfavourable status.
Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu sausumos ir jūrų ekosistemos sugeria apie pusę antropogeninės kilmės CO2 išmetamųjų teršalų ir dėl šių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo galimybių tampa neįkainojamos, sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir išsaugoti ar atkurti atsparias ekosistemas yra dar svarbiau siekiant spręsti klimato kaitos problemas.
Halting the loss of biodiversity and conserving or restoring resilient ecosystems is all the more important with a view to climate change, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO 2 emissions, which make them invaluable for their carbon capture and storage capacity.
Kita vertus, blogėjant ekosistemų būklei gali išsiskirti didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, ir daugėja įrodymų, kad dėl visuotinio atšilimo ir kitų žalingų veiksnių Žemės anglies absorbentų galimybės mažėja.
On the other hand, the degradation and destruction of ecosystems can release significant volumes of greenhouse gases and there is growing evidence that the capacity of the Earth’s carbon sinks is decreasing, due to global warming and other stress factors.
Todėl labai svarbu išlaikyti ekosistemas siekiant mažinti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti.
Maintaining ecosystems is therefore of vital importance for climate change mitigation and adaptation.
Ankstesnės tarptautinės ir Europos iniciatyvos ir susitarimai, kuriais buvo siekiama sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimą, deja, buvo nesėkmingi.
Previous international and European initiatives and agreements to halt the loss of biodiversity and ecosystems have unfortunately not been successful.
ES patvirtino biologinės įvairovės strategiją su keturiais biologinės įvairovės veiksmų planais dėl natūralių išteklių išsaugojimo, žemės ūkio, žuvininkystės ir ekonominio ir vystomojo bendradarbiavimo, kurie buvo pateikti 2001 m.
In 1998, the EU adopted a biodiversity strategy with four biodiversity action plans which were presented in 2001, on conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and economic and development cooperation.
Gamta ir biologinė įvairovė taip pat yra vienas iš keturių prioritetų ES šeštojoje aplinkos apsaugos veiksmų programoje, kartu su klimato kaita, išteklių ir atliekų tvarkymu ir sveikata, susijusia su aplinka.
Nature and biodiversity are also one of the four priorities of the EU’s sixth environment action programme, together with climate change, resource and waste management and health in relation to the environment.
Nepaisant padėties rimtumo, Europos gyventojai nepakankamai informuojami apie nykstančią biologinę įvairovę ir neigiamus to padarinius.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
2010 m. balandžio mėn. atliktos Eurobarometro apklausos duomenimis, tik 38 % europiečių žinojo sąvoką „biologinė įvairovė“, o 28 % buvo girdėję tokią sąvoką, bet nežinojo, ką ji reiškia.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.
Nors dauguma apklaustųjų manė, kad biologinės įvairovės nykimas yra rimta problema, tačiau galvojo, kad jiems asmeniškai tai neturės įtakos.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Tik 17 % respondentų buvo įsitikinę, kad biologinės įvairovės nykimas jau dabar turi jiems įtakos.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Kaip svarbiausią priežastį, trukdančią imtis aktyvesnių veiksmų prieš biologinės įvairovės nykimą, gyventojai nurodė žinių apie galimybes trūkumą.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Vadinasi labai reikia visuomenei teikti daugiau informacijos šioje srityje.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
ES priemonės ir politikos kryptys
EU instruments and policies
Svarbiausia biologinės įvairovės ir ekosistemų saugojimo priemonė ES lygmeniu yra „Natura 2000“, ES saugomų teritorijų tinklas, nustatytas pagal
The key EU-level instrument for safeguarding biodiversity and ecosystems is Natura 2000, an EU-wide network of nature protection areas established under the
Buveinių direktyvą .
Habitats Directive .
Jį sudaro specialios saugomos teritorijos (SAT), kurias valstybės narės įsteigė pagal Buveinių direktyvą (1992 m.), taip pat specialios apsaugos teritorijos (SAT), įsteigtos pagal
It is comprised of Special Areas of Conservation (SAC) designated by Member States under the Habitats Directive (1992), and also incorporates Special Protection Areas (SPAs) which they designate under the
Paukščių direktyvą (1979 m.).
Birds Directive (1979).
Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Buveinių direktyva), 2 straipsnis.
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
Priemonės, kurių imtasi remiantis tinklą „Natura 2000“ reglamentuojančiais teisės aktais, skirtos „palaikyti ar atkurti gerą Bendrijos svarbos natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros rūšių apsaugos būklę“, kartu atsižvelgiant į „ekonominius, socialinius ir kultūrinius reikalavimus bei regionines ir vietines charakteristikas“
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Nors šiuo metu telkiamas dėmesys į buveinių išsaugojimą ir rūšių apsaugą, galėtų būti pravartu apsvarstyti galimybę skirti daugiau dėmesio atsparių ekosistemų, galinčių reaguoti į stresą ir atlikti naudingus procesus, kūrimui.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Žinoma, reikia pasirūpinti, kad valstybių narių skirtumai nebūtų tokie dideli, jog direktyvos taptų neveiksmingos.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Šiuo metu tarp valstybių narių dar esama pastebimų didelių direktyvų įgyvendinimo tempo ir aiškinimo skirtumų, pavyzdžiui, dėl atsargumo principo, dabartinės veiklos ir išorės poveikio.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Tam, kad ateities žemės ūkio politika būtų sėkminga, šie trys elementai (maisto gamyba, kaimo vietovių tinkamumas gyventi ir biologinė įvairovė) turi vienas kitą papildyti, o ne vienas kitam prieštarauti.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Biologinė įvairovė dažnai vertinama atskirų sektorių atžvilgiu, todėl biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimo priemonių finansavimas iš bendrojo Europos biudžeto labai išskaidytas.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
Siekiant remti Europos Sąjungos aplinkos apsaugos politikos įgyvendinimą, 1992 m. pradėta įgyvendinti ES aplinkos finansinė priemonė (LIFE), kuri tradiciškai buvo svarbiausia finansuojant biologinės įvairovės išsaugojimą Europos Sąjungoje, nors šios lėšos yra tik maža visų Bendrijos išlaidų dalis.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
Kiti finansavimo srautai nukreipiami per:
Other paths for funding flows:
− bendrą žemės ūkio politiką: daugiausia agrarinės aplinkosaugos priemones, kurios sudaro vieną iš didžiausių ES paramos biologinei įvairovei dalių, (finansuojamos per EŽŪFKP);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
− bendrą žuvininkystės politiką: jūrų aplinkos apsaugos priemones (EŽF);
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
− regioninę plėtrą ir sanglaudą (struktūrinius fondus, Sanglaudos fondą);
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
− mokslinių tyrimų politiką (Septintąją bendrąją programą).
- research policy (7th framework programme)
Viena vertus, toks išskaidytas finansavimas gali turėti ir teigiamą poveikį, nes tampa prieinami įvairūs finansavimo šaltiniai.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Antra vertus, pavyzdžiui, privalomas bendras kaimo vietovių ir struktūros politikos finansavimas ir „pasirinkimo galimybių požiūris“ veda prie to, kad biologinės įvairovės išsaugojimui lėšų skiria tik tos valstybės narės, kurios sąmoningai renkasi tai daryti.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
Šiuo atžvilgiu tarp 27 valstybių narių yra nemažai skirtumų.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Būsimos iniciatyvos
Future initiatives
Šiais tarptautiniais biologinės įvairovės metais jau yra arba dar bus pasiūlytos naujos iniciatyvos, kuriomis siekiama stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų būklės blogėjimą.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
Komisija pateikė keturias politikos pasirinkimo galimybes:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) iki 2020 m. gerokai sumažinti biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų funkcijų silpimo tempą Europos Sąjungoje;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų funkcijų silpimą Europos Sąjungoje;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų funkcijų silpimą Europos Sąjungoje ir kiek įmanoma jas atkurti;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) iki 2020 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų funkcijų silpimą Europos Sąjungoje, kiek įmanoma jas atkurti ir didinti ES paramą siekiant išvengti biologinės įvairovės nykimo pasaulyje.
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Tikimasi, kad, patvirtinus šį komunikatą ir pateikus viešųjų konsultacijų išvadas, iki metų pabaigos bus paskelbtas naujos ES biologinės įvairovės strategijos pasiūlymas, taip pat teisės aktų pasiūlymai.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Šiame savo iniciatyva parengtame pranešime siekiama atspindėti Europos Parlamento prioritetus kovojant su užsitęsusiu biologinės įvairovės nykimu ir ekosistemų būklės blogėjimu.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
dėl ES teisės aktų, priimtų siekiant išsaugoti biologinę įvairovę, įgyvendinimo
on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity
Nuomonės referentė: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
2. pabrėžia, kad stabdyti biologinės įvairovės praradimą itin svarbu siekiant išsaugoti žvejų bendruomenes, kurias neigiamai veikia įvairios žmogaus veiklos skatinamas žuvų išteklių nykimas;
Stresses that halting biodiversity loss is of the utmost importance for the survival of fishing communities which are adversely effected by the depletion of fish stocks caused by various human activities;
5. ragina Komisiją sukurti pavyzdinį saugomų jūrų teritorijų tinklą, su kurio pagalba būtų galima derinti siekį saugoti aplinką ir verstis tausia žvejyba; ragina ją nuolat informuoti apie valstybių narių pažangą, pasiektą įgyvendinant Buveinių ir Paukščių direktyvas, ypač pritaikant tinklo „NATURA 2000“ reikalavimus jūrų aplinkai, kadangi šiuo metu jūrų teritorijos sudaro mažiau negu 10 proc. saugomų teritorijų, taip pat apie valstybių narių atskaitomybės ir stebėsenos įsipareigojimų vykdymą;
Calls on the Commission to adopt a model network of marine protected areas (MPAs) making it possible to reconcile preserving the environment and practising sustainable fishing; asks it to report regularly on the progress made by Member States in implementing the Habitats and Wild Birds Directives, in particular the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, since currently less than 10% of protected areas are marine sites, as well as on the reporting and monitoring obligations of the Member States;
16. ragina Komisiją įtraukti ekosistemų metodą, kuris jau patvirtintas pagal Vandens pagrindų ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvas, į visas su jūrų biologine įvairove susijusias ES politikos sritis; taip pat pabrėžia, kad ekosistemų funkcijos apima tai, kad gamtos ekosistemos kaupia ir izoliuoja anglies dioksidą;
Calls on the Commission to mainstream the ecosystem approach, already adopted by the Water Framework Directive and the Marine Strategy Framework Directive, in all EU policies affecting marine biodiversity; stresses further that ecosystem services include, but are not limited to, carbon storage and sequestration by natural ecosystems;
19. ragina Komisiją vadovautis kuo ambicingesniais tikslais siekiant atkurti biologinę įvairovę ir gamtos ekosistemas kuo didesnėje ES jūrų aplinkos erdvėje; taip pat pabrėžia, kad atkuriamieji veiksmai galėtų būti svarbiu pakrančių bendruomenių užimtumo šaltiniu;
Calls on the Commission to act with the highest level of ambition for the restoration of biodiversity and natural ecosystems within the broader EU marine environment; stresses further that restoration efforts could form a significant source of employment for coastal communities;
Peticijų komitetas ragina atsakingą Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
4. ragina Europos Komisiją kuo skubiau ir bet kuriuo atveju dar 2010 metais paskelbti komunikatą dėl būsimo „Natura 2000“ finansavimo, kad šis aspektas galėtų būti nagrinėjamas kartu su naująja biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.;
Urges the European Commission to publish the Communication that it has announced on the future financing of Natura 2000 as soon as possible and in any event during 2010 so that this aspect can be examined together with the new biodiversity strategy until 2020;
8. pritaria Europos aplinkos agentūros išvadoms, kuriose teigiama, kad „rūšių ir buveinių, saugomų pagal ES Buveinių direktyvą, išsaugojimo būklė kelia susirūpinimą“ ir kad neturėtų būti „susitelkiama į bioįvairovės salelių išsaugojimą, kai gamta nyksta visur kitur“, nes jose atsispindi Europos piliečių požiūris, labai dažnai išreiškiamas jų peticijose Europos Parlamentui;
Supports the findings of the European Environment Agency when it states that ‘the conservation status of species and habitats protected under the EU Habitats Directive is a cause for concern’ and that we should not ‘focus all our efforts in preserving islands of biodiversity, while losing nature everywhere else’, as this reflects the views very often expressed by European citizens in their petitions to the European Parliament;
13. mano, kad valstybių narių politinės institucijos turi jausti pareigą parodyti, kaip siekti išsaugoti aplinką ir jos biologinę įvairovę, kai imasi įgyventi naują infrastruktūros sumanymą, o ne piliečiai, kurie peticijomis prašo apginti direktyvomis jiems suteiktas teises;
Considers that the onus should be placed on the political authorities in Member States to demonstrate how they intend to preserve the environment and its biodiversity when entertaining the idea of new infrastructure developments, rather than on citizens who, through their petitions, appeal for their rights under the directives to be protected;
15. mano, kad prioritetas turi būti teikiamas visiškam ir veiksmingam galiojančių Europos teisės aktų, susijusių su aplinka ir bioįvairove, įgyvendinimui ir aiškiam įsipareigojimui siekti juose nustatytų tikslų; mano, kad jei, kaip apžvelgta, reikalingi tam tikri patobulinimai, būtina sutelkti dėmesį į įgyvendinimą ir veiksmingą stebėseną.
Considers that the priority must be the full and effective implementation of current European legislation on the environment and biodiversity and a clear commitment to its objectives; takes the view that if, as we have seen, some improvements must be made, it is essential to concentrate our efforts on enforcement and on making monitoring more effective.
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Moldovos Respublikai
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
EUROPOS PARLAMENTO POZICIJA PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ....................................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7‑0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ( A7‑0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
EUROPOS PARLAMENTO POZICIJA PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Pakeitimai: naujas arba iš dalies pakeistas tekstas paryškinamas pusjuodžiu kursyvu; išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
Decision of the European Parliament and of the Council
dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Moldovos Respublikai
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnį,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą
Having regard to the proposal from the European Commission,
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
OL L ,
OJ L