natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Citigroup gen. direktoriaus Charles O. Prince citata interviu laikraštyje „Financial Times“ 2007 m. liepos mėn. ), ir globalizuotas pasaulis ir Europos Sąjunga patyrė visą nebendradarbiavimo kainos mastą.
Quote from the CEO of Citigroup , Charles O. Prince, in an interview with the Financial Times in July 2007. ") and the full scale of the cost of non-cooperation was felt by a globalised world and by the European Union.
Kilus panikai rinkose pirmoji valstybių narių reakcija buvo nekoordinuota ir iškart buvo patirta bausmė.
When panic took hold of the markets, the initial reaction by the Member States was uncoordinated and was immediately punished.
Tik kai valstybės narės signalizavo savo norą pasaulinę krizę reguliuoti kartu, padėtis pasikeitė, nes rinkos stebi valstybių narių reakcijas.
It was only once the Member States sent out signals of their desire to tackle this global crisis together that the situation was reversed, as the markets kept an eye on the Member States.
Vertinant krizės valdymą aiškiai kyla klausimas dėl pasaulinio valdymo nekalbant apie tarptautinių forumų daugėjimą ir dėl politinės valdžios vaidmens atsižvelgiant į ECB poziciją, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingam Ekonominės ir pinigų sąjungos valdymui.
When one looks back at how the crisis was managed, questions clearly need to be asked about the role of global governance beyond the proliferation of international fora and the role of political authority with respect to the position of the ECB in ensuring the effective management of Economic and Monetary Union.
Buvo reikalinga krizė, kad būtų sukurta euro grupės organizacija valstybių ir vyriausybių vadovų lygmeniu; tai organas, kurį sukurti jau seniai skatinama.
It took a crisis to bring about the organisation of a Eurogroup at head of state and government level, a body that we have long been calling for.
Žvelgiant į ateitį tai turėtų paskatinti Sąjungos ekonomikos valdymo mechanizmo, tinkamo įprastam ir kritiniam laikotarpiui, sukūrimą.
Looking forward, this should result in the Union being equipped with economic governance mechanisms that are suitable both for normal times and times of emergency.
Komisijos atveju, nekalbant apie atskirų asmenų vaidmenį, stebina tai, kad jai buvo sudėtinga valdyti tokią krizę ir netinkamas organizacinis metodas, apimantis makroekonomikos politiką taikant nustatytas procedūras ir teisės aktus dėl finansų rinkų bei sąsajas su nacionalinių priežiūros institucijų koordinavimu.
At the Commission, leaving aside the role of individuals, what has been striking has been the difficulty experienced in coping with this sort of crisis and the unfitness of an organisational approach involving, on the one hand, the pursuit of macroeconomic policy via established procedures and, on the other, legislation for the financial markets and liaison with the coordination function of national supervisory bodies.
Ši organizacija neapima vieno aspekto poveikio kitam bei makro ir mikro lygio riziką ribojančių analizių sąsajos būtinybės.
There is no provision here for addressing the impact of the one on the other or for the essential interconnection of macroprudential and microprudential analyses.
Atsižvelgiant į šiuos sutrikimus pranešėja įsitikinusi, kad ateityje mūsų ekonomikos modelis turi tapti daug atsparesniu krizėms iš naujo nuodugniai subalansuojant jo pagrindinius elementus.
Given these dysfunctions, the rapporteur believes that our economic model must in future be made much more crisis-resistant through a profound re-balancing of its key components.
Norėdama būti veiksminga Sąjunga turi remtis savo pačios jėgomis.
The Union must rely on its own strength in order to be effective.
Tose srityse, kuriose Sąjungos ir valstybių narių kompetencija yra bendra, Sąjunga turi visapusiškai atlikti savo vaidmenį, remtis savo vidine galia, kad turėtų įtaką kuriant pasaulinę tvarką.
In areas of shared competence with the Member States it must play its part to the full and it must draw on its internal strength in order to pull its weight in shaping globalisation.
Sąjunga daugiau nebegali būti tikra kitų pasaulio regionų ekonomikos augimu ir turi pasauliniu mastu ginti ne tik savo interesus, bet ir savo vertybes.
The Union can no longer gamble on the growth of other world regions; it must assert not only its interests but also its values at world level.
Antras ligšiolinio atsako į krizę analizės elementas susijęs su finansų sektoriui suteiktos paramos spartumu ir mastu.
The second point to be made with regard to responses to the crisis so far concerns the swiftness and scale of the support given to the financial sector .
Vyrauja požiūris, kad kilus krizei pelnas buvo privatizuojamas, o nuostolius turėjo padengti visa visuomenė.
There is a widely held view that, since the outset of the crisis, we have seen profits privatised and losses taken into public ownership.
Esant padėčiai, kai perkamoji galia sumažėjusi, gali kilti didelė nuostaba stebint, kaip valstybės per kelias dienas skiria dideles sumas, kad padėtų bankų sektoriui.
In a situation characterised by reduced purchasing power, the spectacle of governments releasing huge sums over the space of a few days to rescue the banking sector could result in a widespread sense of bafflement.
Europos ekonomikos recesijos pradžia privertė valstybes nares suteikti didelę paramą ekonominės veiklos atkūrimui.
The onset of economic recession in Europe forced the Member States to pump vast amounts into underpinning economic recovery.
Ši parama išlieka būtina ir per ankstyvas viešojo sektoriaus intervencijos nutraukimas susilpnintų ekonomikos atsigavimą.
Their support remains crucial and any premature withdrawal of public input would weaken the recovery.
Dėl padėties rimtumo Europos Sąjunga taip pat priversta, inter alia , parodyti, ką sugeba socialinėje srityje, nes Sąjungos piliečiai socialines sąlygas, su kuriomis jie susiduria, taip pat sieja su Sąjungos veikimu, kokia bebūtų tikra Sąjungos kompetencija.
The serious nature of the situation also requires the EU to prove itself inter alia in the sphere of social affairs because, whatever the reality of its competences, ordinary people in the Union make a connection between the social circumstances they experience and the way the EU functions.
Jei pastangos šioje srityje bus nesėkmingos, atgims nacionalizmas, protekcionizmas ir padidės neigiamas nusistatymas Sąjungos atžvilgiu.
If it fails to prove itself, we shall see a resurgence of nationalism in various quarters, as well as protectionism, and a worsening of the anti-EU mood.
Vien tik darbo vietų kūrimas, kurį skatina būsimos ekologiškos pramonės revoliucijos rezultatai, bus iš tiesų naudingas, tačiau nepakankamas.
Job-creation via the knock-on effects of the forthcoming ‘green’ industrial revolution, while certainly useful, will not in itself be enough.
Taigi vienas iš pagrindinių uždavinių dabartinės krizės laikotarpiu bus išsaugoti pakankamai stiprų politinį spaudimą siekiant ištaisyti dabartinius rinkos trūkumus ir iš naujo sukurti sistemą, kuri padėtų finansuoti tikrąją ekonomiką.
So one of the big challenges in the current phase of the crisis is to keep the political pressure sufficiently sustained to ensure that what has gone wrong with the market today is put right and to re-establish a system that serves to finance the real economy.
Sprendžiant finansų rinkos pertvarkymo uždavinį reikia labiau orientuotis į ekonomikos poreikius, ilgalaikes investicijas, klimato kaitos ir gyventojų senėjimo problemas.
In the task of rebuilding the financial markets there has to be a shift of direction, with a restructuring around the economy’s needs, around long-term investment, the challenge of climate change and population ageing.
Iki šiol šio perorientavimo sąlygos nebuvo nustatytos, nes esminės derybos vyksta vien tik tarp finansų rinkų subjektų ir valdžios institucijų.
So far, we have not grasped what is required to bring about that shift because the crucial negotiations are conducted solely between financial-market players and public authorities.
Išvados, iššūkiai ir būsimi darbai
Conclusions, challenges and further work
Šiuo metu, kai Sąjunga susidūrė su sudėtingiausia socialine ir ekonomine krize jos istorijoje, krize, dėl kurios griūna tai, kas iki šiol sudarė Sąjungos pagrindą, ar tai būtų vidaus rinka, ar konkurencijos politika, ar stabilumo paktas, neįmanoma numatyti 10 metų perspektyvos nesiremiant dabartine padėtimi, taigi turi būti atsižvelgiama į šiame pranešime pateiktus klausimus ir nustatytas problemas.
With the Union experiencing the most serious social and economic crisis in its history – a crisis undermining what have to date been its core components, from the internal market to competition policy and the stability pact – projections for the decade ahead are not possible unless they take as their starting point the current situation, i.e. the issues recognised and the challenges identified in this report.
ES 2020 strategijos apibrėžtis turi būti bendrų pastangų dalis, krizės valdymo ir strateginio planavimo po krizės proceso dalis.
Definition of the EU 2020 strategy ought to have been part of the overall effort, part of the process of crisis management and of strategic planning beyond the crisis.
Ši Europos Sąjungos strateginė užduotis taip pat turėtų būti vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene ir ją atliekant turėtų būti didesniu mastu įtraukiamas Europos Parlamentas.
This strategic exercise by the Union also ought to have been conducted in close cooperation with the national parliaments, the social partners and civil society, and to have involved the European Parliament to a much greater extent.
Specialusis komitetas bendradarbiavimą, kurio šiuo metu trūksta Tarybai ir Komisijai, nustatė kaip trečią savo kompetencijos aspektą ir tai turėtų būti pagrindinis jo veiklos elementas pratęsus įgaliojimus.
The Special Committee on the Crisis has identified cooperation – an area of shortcoming at both the Council and the Commission – as the third aspect of its remit and the intended focus of its work under extended terms of reference.
Specialiojo komiteto veikla iki šiol leido padaryti išvadas ir pateikti specialias rekomendacijas dėl tam tikrų klausimų, tačiau būtinos intensyvesnės pastangos remiantis šiuo pagrindu keistis nuomonėmis su nacionaliniais parlamentais, komiteto rekomendacijas paversti pasiūlymais dėl teisės aktų, o gautus rezultatus – darbo programa.
The Committee’s work to date may have yielded conclusions and provided a basis for specific recommendations on certain points, but more intensive efforts need to be invested in exchanges on that basis with national parliaments and in transforming the recommendations into legislative proposals and from there into a work programme.
Šio specialiojo komiteto darbų užbaigimas sudarytų įspūdį, kad krizė įveikta, tačiau finansų rinkų padėtis nėra stabilizuota, o ekonominės ir socialinės šio didžiojo bankroto pasekmės dar nėra žinomos, tačiau poveikis didelis ir ilgalaikis.
Were the Special Committee to be wound up, it would create the impression that the crisis has been overcome, whereas in fact the situation on the financial markets has not stabilised and the full economic and social repercussions of the crash are still unclear, although they will be deep and lasting.
Visose srityse, kuriose buvo imtasi iniciatyvų, ar kuriose reikia imtis iniciatyvų (ES 2020 strategija ir naujos gairės, ekonomikos valdymas, finansinė perspektyva, reguliavimas ir priežiūra, pasaulinio valdymo reforma ir atstovavimas Sąjungai), visų pirma turi būti pripažinta, kad kilusi dabartinio modelio krizė.
In all the areas in which initiatives are under way or are to be taken (on EU 2020 and new political guidelines, on economic governance, the financial perspective, regulation and supervision, reform of governance at world level and the Union’s representation) it must first be recognised that the current model is in crisis.
Dėl šios priežasties prašome pratęsti dabartinio specialiojo komiteto įgaliojimus.
That is why we are asking that the terms of reference of the existing Special Committee be extended.
Tai leistų užtikrinti šios įvairiarūšės darbotvarkės visapusišką stebėseną, gilinti analizę ir teikti geresnes politines rekomendacijas, pagrįstas darbo programa, kurią reikia parengti, ir 2011 m. antrame pusmetyje pateikti tolesnę veiklos ataskaitą.
Such an extension would provide a means of monitoring this multifaceted agenda in a thorough way, studying the issues in greater depth and producing more meaningful policy recommendations based on a work programme to be established, with a follow-up report to be produced in the second half of 2011.
Specialusis finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komitetas dėl krizės priežasčių, poveikio, atsako ir korekcinių priemonių daro šias išvadas:
The Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis concludes on the following causes, effects, responses and remedies to the crisis:
Pagrindinės finansų krizės priežastys, be kita ko, buvo visuotiniai pusiausvyros sutrikimai, nerūpestingas finansų valdymas, neapibrėžta pinigų politika JAV, finansų produktų sudėtingumas ir neskaidrumas, klaidingos rizikos paskatos ir trumpalaikės kompensacijų sistemos, kreditų reitingų agentūrų interesų konfliktai, nereguliuojamos išvestinės priemonės, socialinė nelygybė ir aplinkai kenksmingas elgesys.
Global imbalances, lax financial regulation, a loose monetary policy in the USA, the complexity and opacity of financial products together with wrong risk-incentives and short-term featured remuneration systems, conflict of interests of Credit Rating Agencies, unregulated derivatives, social inequalities and environment-hostile behaviours were among the main causes of the financial crisis.
Dabartinis finansų krizė sukėlė pasaulinio masto ekonominės veiklos sumažėjimą, visuotinę ekonominę ir socialinę krizę bei visur išaugusį nedarbą, skurdo lygį ir didesnę socialinę atskirtį.
The current financial turmoil caused world-wide contraction in economic activity and triggered a global economic and social crisis with widespread increases in unemployment, poverty and social exclusion.
ES priimtos gelbėjimo priemonės turėjo teigiamą poveikį ir Europos stabilizavimo mechanizmas buvo vertinamas teigiamai.
The rescue measures adopted in the EU had a positive result and the creation of a European stabilisation mechanism was welcome.
Vis dėlto įvairių nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų koordinavimo lygmuo buvo per žemas ir Komisija turėtų pateikti ataskaitą jų efektyvumo klausimu.
However, the level of co-ordination between the different national recovery plans was too modest and the Commission should report on their effectiveness.
Ši krizė parodė būtinybę ateityje aktyviau imtis veiksmų Europoje.
This crisis demonstrates the need for an increased European dimension in the future.
Todėl Europos Parlamentas mano, kad Europai reikia labiau suvienytos, efektyvesnės ir mažiau biurokratiškos Sąjungos ir Komisija, kurios užduotis yra apibrėžti ir ginti bendrą Europos interesą, pasinaudodama savo iniciatyvos teise turi pirmenybę teikti įsipareigojimui veikti Sąjungos vardu tose srityse, kuriose ji turi pasidalijamąją kompetenciją arba kompetenciją koordinuoti valstybių narių veiksmus.
This is why, the European Parliament believes that what Europe needs is a more united, efficient and less bureaucratic Union and that the Commission, whose task it is to define and defend the general European interest, must, as a priority and in line with its right of initiative, commit to action on behalf of the Union in those fields where it has shared competences or competence to coordinate Member States’ actions.
Siekiant sudaryti sąlygas projektų valdymui ir finansavimui Komisija turėtų prisiimti visapusišką atsakomybę šiose srityse:
The Commission should assume full responsibility to ensure the steering and financing of projects in the following fields:
- atsinaujinantys energijos šaltiniai ir ekologiškos energijos saugojimas;
- renewable energy sources and storage of green power;
- efektyvus energijos vartojimas, ypač transporto ir pastatų sektoriuose;
- energy efficiency, particularly in the transport and building sector;
- Europos energijos tinklas ir pažangiųjų elektros energijos tinklų plėtra;
- a European energy network and smart grid development;
- viešosios greitojo geležinkelio paslaugos visoje Sąjungoje;
- a public rail high-speed service throughout the Union;
- itin svarbūs infrastruktūros objektai ir greitaeigė interneto prieiga visoje Sąjungoje;
- critical infrastructure and fast internet access throughout the Union;
- ES vadovaujamojo vaidmens e. sveikatos srityje plėtojimas.
- development of EU leadership in the field of e-health.
Europos Parlamentas taip pat mano, kad jei egzistuoja susitarimas dėl šių valdymo ir ES veiklos elementų atsižvelgiant į pasidalijamąją kompetenciją ir papildomus veiksmus, Sąjunga turi užsitikrinti priemones, visų pirma finansines, skirtas šiai strategijai vykdyti.
The European Parliament also believes that, while there may be agreement on matters of governance and on EU activity in terms of shared competence and supplementary action, the Union requires resources, especially financial resources, to pursue such a strategy.
Krizė parodė savireguliacijos sistemos ribas.
The crisis has revealed the limits of self-regulation.
- numatyti daugiau pasipriešinimo cikliškumui priemonių;
- introducing more counter cyclical regulation;
- sumažinti sistemingą pavojų, kurį kelia didelės ir (arba) tarpusavyje susietos institucijos (kurios laikomos „per stambiomis, kad patirtų nesėkmę“) ir išvestinių priemonių rinkos;
- reducing systemic risk posed by large and/or interconnected institutions ("too-big-to-fail") and derivative markets;
- įgyvendinti griežtą atlyginimų valdymo politiką siekiant pašalinti interesų konfliktus ir finansų sistemoje numatyti ilgesnio laikotarpio perspektyvą;
- enacting strong governance policies on remuneration to remove conflicts of interest and introduce a longer term perspective into the financial system;
- stiprinti visos Europos ir pasaulines reguliavimo ir priežiūros struktūras;
- strengthening pan-European and global regulation and supervisory structures;
- ištirti balanse nenurodytus sandorius ir pasinaudojimą specialiosios paskirties priemonėmis ir specialiosios paskirties įmonėmis;
- investigating the use of off-balance sheet transactions and the proliferation of SPVs and SPEs;
- įvesti finansinių operacijų mokestį;
- introducing a tax on financial transaction;
- įvesti naujus reikalavimus statistiniams duomenims apie finansų sektorių;
- introducing new standards on statistical data on the financial sector;
- didinti akcininkų balsavimo teises.
- improving shareholder voting rights.
Europos Parlamentas apgailestauja dėl blogo Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo ir ragina gerinti pastatų ir baudų mechanizmą siekiant užtikrinti atitiktį aiškiai numatant Europos Komisijos kompetenciją.
The European Parliament regrets the poor enforcement of the Stability and Growth Pact and calls for improved incentives and sanction mechanisms to ensure compliance under the clear competence of the European Commission.
Parlamentas taip pat mano, kad pinigų sąjungai reikia tvirto ekonominės, fiskalinės ir socialinės politikos koordinavimo.
It also believes that a monetary union requires a strong coordination of economic, fiscal and social policies.
Taigi ES turėtų geriau pasirūpinti anticiklinėmis ekonominės politikos valdymo priemonėmis.
Consequently, the EU should be better equipped with countercyclical economic policy management instruments.
Europos Parlamentas ragina „poną euras“ ar „ponią euras“, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Euro grupės pirmininką (-ę) tapti ekonominio koordinavimo atstovu ir varomąja jėga.
The European Parliament calls for a Mr/s Euro, Vice-president of the Commission and chairing the Eurogroup to become the face and enforcement power of economic coordination.
Be to, valstybės narės turi koordinuoti savo biudžeto politiką ir viena kitai atskleisti savo sąskaitas.
Moreover, Member States need to coordinate their budgetary policy and open their books to each other.
Tam reikalingas didesnis nacionalinių biudžetų išlaidų palyginamumas, kurį turėtų skatinti Taryba ir Komisija.
This requires an improved comparability of spending under national budgets that should be pushed by the Council and Commission.
Norint toliau vystyti vidaus rinką reikalingas koordinavimas nacionaliniu ir ES lygmenimis siekiant pasinaudoti pažangiąja patirtimi kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu srityse.
To further develop the internal market, a coordinated approach is needed at both national and EU level to capitalise from best practices in the fight against tax fraud and evasion.
Atsižvelgdamas į tai Europos Parlamentas remia Mokesčių politikos grupės sukūrimo idėją kaip svarbų žingsnį skatinant vyriausybių dialogą mokesčių politikos klausimais ir pasisako už mokestinę sistemą, kurią taikant galima mažinti naštą darbo jėgai, numatyti paskatas kurti darbo vietas, skatinti naujoves ir ilgalaikes investicijas.
In this context the European Parliament supports the idea of setting up a Tax Policy Group as an important step to encourage a dialogue between governments on tax policy and advocates a tax structure geared to ease the burden on labour and to encourage and create incentives for employment, innovation and long term investment.
Europos Parlamentas mano, kad strategija „ES 2020“ yra itin svarbi siekiant, kad ES taptų konkurencinga, socialine ir tvaria Sąjungas ir yra įsitikinęs, kad „ES 2020“ valdymo struktūra turėtų būti sustiprinta remiantis ES priemonėmis, o ne tarpvyriausybinėmis iniciatyvomis.
The European Parliament believes that the EU 2020 strategy is vital for the EU to become a competitive, social and sustainable Union and is convinced that the governance structure of EU 2020 should be strengthened, based on EU instruments rather than on intergovernmental initiatives.
ES turi ne tik finansuoti MVĮ, bet ir vadovautis iniciatyva grindžiama ir suderinta mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo koncepcija, todėl ES biudžetas turėtų būti katalizatoriumi mokslinių tyrimų ir plėtros, naujovių, naujų įmonių ir darbo vietų kūrimo srityse.
In addition to providing funding for SME's, the EU needs to take a proactive and coordinated approach for funding research and innovation and therefore the EU budget should serve as a catalyst in the domains of research and development, innovation and creation of new businesses and jobs.
Be to, Europos Parlamentas ragina Komisiją ženkliai mažinti MVĮ taikomas su viešaisiais pirkimais susijusias biurokratines procedūras, mažinti biurokratizmą ir pasiūlyti taikyti „vieno langelio“ principą visiems su MVĮ susijusiems administraciniams reikalams.
Furthermore, the European Parliament requests the Commission to reduce significantly public procurement bureaucracy for SME's, to cut red tape and to propose creating a one-stop-shop for all administrative issues of SME's.
Europos Parlamentas pripažįsta trūkumus ir problemas, kurias sukėlė teisiškai privalomų įgaliojimų trūkumas ir sąsajų tarp pasaulinių finansų ir ekonominių institucijų nebuvimas.
The European Parliament recognises the weaknesses and problems caused by the lack of legally binding powers and the disconnectedness of the global financial and economic institutions.
dėl demografijos problemos ir kartų solidarumo
on the demographic challenge and solidarity between generations
Nuomonės referentas (*):Ashley Fox, Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
Rapporteur for the opinion(*):
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra.
Ashley Fox, Committee on Economic and Monetary Affairs
Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
(*) Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ...................................27
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*) ......27
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................30
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...30