natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programme-Making and Special Events, PMSE), kurie labai svarbūs kuriant ir skleidžiant kultūrinį turinį, kalbų ir kultūros įvairovę ir nuomonių raišką bei žiniasklaidos pliuralizmą, kuriant ir plėtojant plačiajuosčio judriojo ryšio tinklus tam neturėtų būti keliamas pavojus, todėl jiems turi būti suteikta pakankamai erdvės vystytis;
Emphasises therefore that the use of radio frequencies by already existing users, such as radio and PMSE, which are of great importance for the creation and promulgation of cultural provisions as well as linguistic and cultural diversity and support for the spread of opinions and media pluralism, must not be interrupted through the establishment and further development of mobile broadband networks, and must be left scope for further development;
15. siūlo raginti valstybes nares įgyvendinti viešąją politiką, kuri padėtų diegti naujas technologijas, ir skatinti pradėti taikyti skaitmeninius mokymo metodus; todėl ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis patirtimi tarpusavyje ir su ES nepriklausančiomis šalimis;
Suggests that the Member States be urged to implement public policies to support the introduction of new technologies and that the introduction of digital teaching methods be promoted; calls on the Commission to encourage exchanges of best practice between Member States and between Member States and countries outside the EU;
18. pažymi, kad naujų informacinių ir ryšių technologijų ir plačiajuosčio interneto plėtra suteikia puikią galimybę toliau tobulinti Europos Sąjungos piliečių ir institucijų ryšius ir dialogą.
Emphasises that the development of new information and communications technologies, together with broadband internet, is a great opportunity to further improve communication and dialogue between the citizens and institutions of the European Union.
dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m.
on the Commission’s fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy
Veronica Lope Fontagné, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
Veronica Lope Fontagné, Committee on Employment and Social Affairs
Biudžeto kontrolės komiteto NUOMONĖ............................................................32
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................33
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................36
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...36
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................41
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................41
– atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 9 d. penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities (toliau – Penktoji sanglaudos ataskaita),
– having regard to the Commission’s fifth report on economic, social and territorial cohesion, entitled ‘Investing in Europe’s future’, of 9 November 2010 (hereinafter ‘the fifth Cohesion Report’),
OL, L 210 2007 07 31, p.19. ,
OJ, L 210 31.7.2007, p.19. ,
OL L 210, 2006 7 31, p.25 ,
OJ L 210, 31.7.2006, p.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1084/2006, įsteigiantį Sanglaudos fondą ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1164/94
– having regard to Council Regulation (EC) No 1084/2006 of 11 July 2006 establishing a cohesion fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94
OL L 210, 2006 7 31, p.79 ,
OJ L 210, 31.7.2006, p.
OL L 210, 2006 7 31, p.82. ,
OJ L 210, 31.7.2006, p.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles
– having regard to Council Regulation (EC) No 1906/2006 of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl būsimos plėtros įtakos sanglaudos politikos veiksmingumui
– having regard to its resolution of 24 April 2007 on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos kalnų regionų, salų ir retai gyvenamų vietovių ekonominio ir socialinio vystymo strategijos ( P7_TA-PROV(2010)0341 )
– having regard to its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0341 . ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0341 ,
Priimti tekstai, P7_TA-(2010)0356. ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0356. ,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Europos socialinio fondo ateities
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the future of the European Social Fund
Priimti tekstai, P7_TA-(2010)0357. ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0357. ,
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo
– having regard to its resolution of .. on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A7-0222/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgetary Control and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0222/2011 ),
A. kadangi ES sanglaudos politika labai prisidėjo prie to, kad per praėjusį ir šį paramos laikotarpius visuose ES regionuose didėjo produktyvumas; kadangi iš ex post vertinimo taip pat matyti aiškus ekonominių, socialinių ir regioninių skirtumų sumažėjimas; kadangi šios tendencijos turi teigiamą poveikį ir socialinei apsaugai, ir investicijoms į aplinkosaugą,
A. whereas EU cohesion policy has contributed greatly to the increased productivity achieved by all regions of the Union during the previous and current funding periods; whereas it is striking that ex-post evaluations have also shown a significant reduction of economic, social and regional disparities; whereas these developments are having equally positive effects on social security and on investment in environmental protection,
B. kadangi sanglaudos politika buvo sumanyta kaip atsvara bendrajai rinkai ir turėjo skatinti vystyti novatorišką ir saugumą suteikiančią Europą, grindžiamą solidarumu, turint mintyje problemas, susijusias su globalizacija, demografiniais pokyčiais ir išteklių išsaugojimu, ir kadangi siekiant didesnio augimo ir regioninės bei socialinės sanglaudos turėtų būti išnaudojamas visų regionų vidinis potencialas,
B. whereas cohesion policy was intended to be a counterpart to the single market and to foster the development of an innovative and protective Europe based on solidarity in the face of the challenges associated with globalisation, demographic change and resource conservation, and whereas the intrinsic potential of all regions should be exploited to boost growth and regional and social cohesion,
C. kadangi sanglaudos politika yra dalykas, tikrai svarbus piliečiams, nes ji priartina Europą prie žmonių kasdienio gyvenimo, padaro ją konkrečią ir matomą visoje ES,
C. whereas cohesion policy is an issue of genuine relevance to citizens, bringing Europe into people’s daily lives and making it tangible and visible across the EU,
D. kadangi krizinėse situacijose įrodytas sanglaudos ir struktūrinės politikos lankstumas ir šių krypčių politika itin prisidėta prie įvairių nacionalinių ekonomikos skatinimo ir kvalifikacijos kėlimo programų, ir kadangi svarbu šį lankstumą išlaikyti,
D. whereas the cohesion and structural policies have proved flexible in crisis situations and have made a crucial contribution to various national economic stimulus and training programmes, and whereas it is important to maintain this flexibility,
E. kadangi Europos struktūrinė politika labai prisideda kovojant su ekonomikos bei finansų krize, kadangi ją vykdant paprastai siekiama diegti naujoves ir šalinti kliūtis, atkakliai skatinti Europos regionus tobulinti infrastruktūrą, didinti regioninį inovacijų potencialą ir skatinti aplinkos požiūriu tvarų vystymąsi,
E. whereas European structural policy is making a major contribution towards overcoming the economic and financial crisis, as it tends to be oriented towards innovation and removing disparities, strongly encouraging European regions to upgrade infrastructure, increase regional innovation potential and boost environmentally sustainable development,
F. kadangi struktūrinių naudojimas siekiant Lisabonos strategijos tikslų pasiteisino ir tai įrodyta įspūdingais įsipareigojimų rodikliais pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, ir kadangi 20 % Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų atitinka Lisabonos strategijos tikslus,
F. whereas gearing the Structural Funds to the Lisbon Strategy objectives has proved effective, as is evident from the impressive commitment rates for the Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, and whereas 20% of European Territorial Cooperation projects are in keeping with the Lisbon aims,
G. kadangi vykdant teritorinį bendradarbiavimą siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti „sienų poveikį“,
G. whereas territorial cooperation aims to help territories and regions work together in tackling their common challenges, reduce the physical, administrative and regulatory barriers to such cooperation and lessen the ‘border effect’,
H. kadangi dalinio Lisabonos strategijos žlugimo priežastis yra ne netinkamas sanglaudos politikos vykdymas, o greičiau tai, kad trūko daugiapakopio valdymo ir atsakomybės už šią strategiją regionų ir vietos lygmeniu, taip pat finansų krizės padariniai ir trūkumai kuriant vidaus rinką, biudžetinės drausmės nesilaikymas ir nepakankamos bendrosios makroekonominės sąlygos kai kuriose valstybėse narėse,
H. whereas the partial failure of the Lisbon Strategy is due not to inadequate implementation of cohesion policy but rather to the lack of multi-level governance and of ownership of this strategy by the regional and local levels, the effects of the financial crisis, imperfect implementation of the single market, slack budgetary discipline and inadequate macroeconomic framework conditions in individual Member States,
I. kadangi klaidų lygis ir piktnaudžiavimas parama per paskutiniuosius paramos laikotarpius gerokai sumažėjo; tačiau apgailestauja, kad struktūrinė politika vis dar yra ta politikos sritis, kurioje dažni atitinkami pažeidimai, ir kad kai kurios valstybės narės vis dar neturi veiksmingų priemonių piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti; kadangi apie pažeidimus gali būti nepranešama, dėl aplaidumo ar savavališkai, ir kadangi reikia pažymėti, kad nemažai klaidų vykdant sanglaudos politiką buvo padaryta dėl teisės aktų reikalavimų, susijusių su kitomis politikos sritimis, pvz., viešųjų pirkimų, aplinkos apsaugos ir valstybės pagalbos,
I. whereas the error rates and misuse of funds has been significantly lower in the most recent funding periods; whereas, regrettably, structural policy nonetheless remains an area with a high level of irregularities in this respect, and some Member States still lack effective machinery for countering the misuse of funding and recovering money wrongly paid out; whereas irregularities may not be reported, either through negligence or deliberately, and whereas it must be noted that a significant part of the errors in the cohesion policy sphere may be attributed to legislative requirements outside cohesion policy, in areas such as public procurement, environment and state aids,
J. kadangi dabartinė sanglaudos ir struktūrinės politikos tikslų sistema (konvergencija, konkurencingumas ir užimtumas, tarpvalstybinis bendradarbiavimas) drauge taikant daugiapakopio valdymo principą, nustatant horizontaliuosius tikslus, taikant numatomumo principą, užtikrinant pakankamą finansavimą ir priimtiną programavimo laikotarpį (septyneri metai) apskritai pasiteisino, tačiau labai vėluojama sudaryti programas dėl pernelyg ilgai besitęsiančių finansinių ir teisinių derybų, vedamų vykstant ES sprendimų priėmimo procesui, ir esminių sanglaudos politikai taikomų nuostatų pokyčių,
J. whereas the existing system of cohesion and structural policy objectives (Convergence, Regional Competitiveness and Employment, and European Territorial Cooperation), combined with a multi-level governance approach, horizontal objectives and security to plan on the basis of reliable funding and an agreed time frame (seven years), has, overall, proved its worth, but whereas there have been considerable delays in programme planning as a result of protracted financial and legislative negotiations in the EU decision-making process and substantial changes in the rules applying to cohesion policy,
K. kadangi tvarus konvergencijos regionų rėmimas ir jų vystymas teigiamai veikia paklausą jų prekių ir paslaugų rinkoje ir įrodyta, kad tai daro teigiamą poveikį ir turtingesnėms ES valstybėms narėms,
K. whereas sustained support for and development of the convergence regions has a positive impact on the demand for goods and services on their markets and thus has demonstrably beneficial effects on the wealthier EU Member States as well,
L. kadangi dėl regionų ekonomikos ir socialinio disbalanso, tam tikrų regionų (ypač atokiausių regionų) geografiniu požiūriu nepalankios padėties ir specifinių struktūrinių problemų arba būtinybės prisitaikyti prie naujų iššūkių ir toliau bus reikalinga plataus masto gerai finansuojama ES sanglaudos politika, vykdoma visuose Europos regionuose; kadangi to taip pat reikalaujama pagal Lisabonos sutartį,
L. whereas a comprehensive and well-funded EU cohesion policy in all European regions continues to be essential, given the imbalances between regional economies and in social terms and the geographical disadvantages of certain regions (particularly the outermost regions), as well as specific structural problems and the need to adapt to new challenges; whereas it is also a requirement under the Lisbon Treaty,
M. kadangi, atsižvelgiant į jos strateginę svarbą ateičiai, sanglaudos politika neturi tapti koreguojamu kintamuoju per būsimas derybas dėl biudžeto,
M. whereas, given its strategic importance for the future, cohesion policy must not become an adjustment variable in future budget negotiations,
1. ragina sanglaudos ir struktūrinės politikos programose labiau pabrėžti Europos pridėtinę vertę; mano, kad pridėtinė vertė yra tuo atveju, jei ES projektais tvariai pagerinama nepalankioje padėtyje esančių, mažiau išsivysčiusių regionų ekonominė, socialinė ir (ar) ekologinė padėtis ir jų infrastruktūra ir jei šio pagerėjimo nebūtų buvę galima pasiekti be Europos postūmio;
Calls for cohesion and structural policy programmes to place more emphasis on European added value; deems such added value to be achieved where EU projects bring about a sustainable improvement in the economic, infrastructural, social and/or environmental status of disadvantaged, less‑developed regions, and where that improvement would not have been achievable without the European stimulus;
3. mano, kad Europos tikslų siekimas taikant decentralizuotą požiūrį ir daugiapakopio valdymo ir pasidalijamojo valdymo principą yra didelis sanglaudos politikos pranašumas ir tai savaime yra pridėtinė vertė; mano, kad vykdant daugiapakopį valdymą, kai nustatoma aiškiai apibrėžta struktūra ir atsakomybė, įkūnijamas subsidiarumo principas ir tinkamai pripažįstama, kokios svarbios regioninės valdžios institucijos vykdant sanglaudos politiką; ragina partnerystės principą ir dalyvaujančių subjektų atsakomybę toliau stiprinti kiekvienos valstybės patvirtinamame teritoriniame pakte numatant išsamias privalomas nuostatas siekiant užtikrinti, kad planuojant ir vykdant būtų siekiama rezultatų;
Sees the achievement of European objectives in accordance with a decentralised approach and the principle of multi-level governance and shared management as one of the major advantages of cohesion policy and thus as a form of added value in itself; considers multi-level governance with clearly-defined structures and responsibilities as an embodiment of the principle of subsidiarity as well as due recognition of the importance of regional authorities in implementing cohesion policy; calls for the partnership principle and the sense of ownership of the actors involved to be further strengthened by introducing detailed binding provisions in a Territorial Pact to be decided in each Member State, in order to ensure more result-oriented planning and implementation;
6. pabrėžia, kad nepaisant regioninių skirtumų mažėjimo tendencijos vis dar išlieka didelis disbalansas, kuris kai kuriose valstybėse narėse arba, palyginti su kitomis valstybėmis, netgi didėja, be kita ko, dėl ekonomikos ir finansų krizės, todėl sanglaudos politika ir toliau turi būti sutelkiama į regionų išsivystymo skirtumų mažinimą ir darnų bei tvarų visų Sąjungos regionų vystymą, nesvarbu, kokioje valstybėje narėje jie yra;
Emphasises that, despite the trend towards a narrowing of inter-regional disparities, major imbalances still exist – and among/in some Member States are actually growing, inter alia as a result of the economic and financial crisis – and that cohesion policy must therefore continue to concentrate on reducing disparities and implementing harmonious and sustainable development for all regions of the Union, regardless of the Member State in which they are located;
13. pabrėžia esminį miestų ir regionų vaidmenį siekiant strategijoje „Europa 2020“ keliamų ekonominių, ekologinių ir socialinių tikslų; skatina didinti per ankstesnį integruotų miestų programų (IMP) programavimo laikotarpį įgytą pagreitį ir pabrėžia vykstančių eksperimentų svarbą; ragina skatinti pavyzdinių koncepcijų ir projektų kūrimą integruotų konkrečioms vietovėms pritaikytų plėtros planų pagrindu bei stiprinti abišaliai naudingus miestų ir miestelių ir su jais funkciškai susijusių rajonų ryšius; mano, kad sprendžiant teritorijų, kuriose gyvena nepalankioje padėtyje esančios bendruomenės, problemas, ypač svarbi didesnė šių teritorijų sanglauda; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad dažnai didžiausi socialiniai ir ekonominiai skirtumai yra pačiuose miestuose ir kad net ir turtinguose regionuose yra miestų, kuriuose galima rasti nepriteklių ir skurdą patiriančių rajonų;
Stresses the key role of urban areas and regions – including capital cities and their regions – in achieving the economic, environmental and social objectives of the Europe 2020 strategy; supports the dynamic process launched during the previous programming period for Integrated Urban Programmes and stresses the importance of the experiments currently under way; calls for support for ideas and projects which can serve as models, on the basis of integrated place-based development plans, and for the mutually beneficial upgrading of links between towns and cities and the rural areas functionally linked to them; considers that greater cohesion between these areas is of special importance in addressing problems of areas with disadvantaged communities; stresses, in this context, that the greatest socioeconomic differences often exist within cities and that cities with deprived areas and pockets of poverty are also to be found in wealthy regions;
15. nepritaria tam, kad būtų taikomos privalomos kvotos, ypač susijusios su nacionaliniais asignavimais pagal ESR ir ERPF programas, vietos ir miestų plėtra, kaimo vietovėmis ir kitų tipų teritorijų aglomeracijomis ar funkcinėmis teritorijoms, nes taip galėtų būti užtikrinama daugiau intervencijų; mano, kad reikalavimas jau veiksmų programose nurodyti miestus ir rajonus, kurie atitinka reikalavimus dėl paramos yra galimybė, kuriai reikėtų suteikti pirmenybę, kai šis metodas užtikrina pridėtinę vertę ir sutelkia pagalbos intensyvumą, dėl jo reikia derėtis taikant daugiapakopio valdymo principą; mano, kad valstybėms narėms ir regionams turėtų būti suteikiama didesnė atsakomybė organizuojant atitinkamas konkurencija ir rezultatais grindžiamas atrankos procedūras;
Rejects the use of obligatory quotas, in particular for national allocations under ESF/ERDF programmes, for local and urban development, for rural areas and for other types of spatial agglomerations or functional areas, as this could ensure a larger critical mass of interventions; considers that the requirement to specify at operational programme level which urban and other areas are to be eligible for support is an option that should be prioritised wherever this method will ensure added value and concentration of aid intensity, and that this needs to be negotiated on the basis of the principles of multi-level governance; takes the view that the Member States and regions should to be given more responsibility to organise competitive and performance-based selection procedures in this respect as well;
18. taip pat pabrėžia, kad sanglaudos politika negali tapti atskirų sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros, pramonės inovacijų ar kovos su klimato kaita, priemone ar įrankiu, kadangi tai sumenkintų pagrindinį šios politikos tikslą ir suvaržytų galimybes ją naudoti skatinant regionų vystymosi galimybes, kurios būtinos siekiant suartinti ypač nepalankioje padėtyje esančius ir labiausiai išsivysčiusius regionus;
Stresses, likewise, that cohesion policy cannot become a vehicle or instrument serving sectoral issues such as policies on research and development, industrial innovation and the fight against climate change, as this would mean diluting its primary objective and placing constraints on its use to promote regions’ development potential, which is essential in order to bring the most disadvantaged regions closer to the most developed regions;
21. mano, kad sanglaudos politikos užduotis turėtų būti ir transeuropinio transporto tinklo (TEN) pagrindinių europinės svarbos maršrutų trūkumų bei pralaidumo kliūčių šalinimas, ypač iki šiol šiuo klausimu apleistuose pasienio regionuose;
Also considers that cohesion policy has a responsibility to do what is needed to fill gaps and remove bottlenecks in a core TEN network of main routes of European significance, particularly in the border regions which have until now been badly neglected in this regard;
23. ragina skiriant ERPF ir nacionalines lėšas taikyti transporto lygiavertiškumo principą, turint mintyje šių priemonių pridėtinę vertę stiprinant regionų sanglaudą, teritorinę sanglaudą ir vystant veiklą, pavyzdžiui, turizmą, kuris yra svarbus atokiausiems regionams, tokiems, kaip salos;
Encourages the application of the ‘transport equivalent’ principle using ERDF resources and also national resources, given the added value of such measures in strengthening regional convergence, territorial cohesion and development activities such as tourism, which are important for remote regions, such as island regions;
Tikslinės struktūros ir programavimo pagrindas
System of objectives and framework for programme planning