natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. ragina Komisiją pateikti rekomendacijų, kaip būtų galima pritaikyti nacionalines civilinės saugos sistemas kovai su klimato kaitos poveikiu miškams; visų pirma ragina Komisiją imtis priemonių, kad būtų padidinti Europos miškų priešgaisrinių taktinių pajėgų ištekliai ir gebėjimai;
Calls on the Commission to put forward recommendations on ways of adapting national civil protection systems to cope with the impact of climate change on forests; particularly urges the Commission to take action to expand the European Forest Fire Tactical Reserve in terms of resources and capacity;
Bendri pasiūlymai
General p roposals
34. patvirtina savo nuomonę, kad reikia skirti daugiau lėšų ES miškų apsaugos priemonėms pagal Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) kaimo plėtros ramstį; perspėja, kad atsižvelgiant į naujus klimato kaitos iššūkius matyti, kad miškų apsaugai reikia didesnio finansavimo ir naujų pagalbos priemonių;
Reaffirms its view on the need for increased levels of funding for EU forest protection measures, through the rural development pillar of the Common Agriculture Policy (CAP); points out that the new challenges entailed in climate change make it plain that forest protection requires greater funding and that new forms of assistance may be required;
41. ragina Komisiją remti mokslinius tyrimus apie miškų įtaką ES regionų orų sąlygoms, kad į miškų valdymo strategijas būtų įtraukta informacija apie miškų ploto, sudėties ir vietos pokyčius ir šių pokyčių poveikį;
Calls on the Commission to support research into the influence of forests on regional weather patterns in the EU, so as to inform forest management strategies with regard to changes in the size, composition and location of forests and the impact of such changes;
44. mano, kad miškai sudaro dalį žmonijos kultūrinio ir aplinkos paveldo ir kad išskirtinius medžius reikia saugoti ir miškuose, ir už jų ribų; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti tinkamas jų apsaugos strategijas, taip pat apsvarstyti Miškų paveldo stebėsenos centro steigimą; taip pat ragina valstybes nares atsižvelgiant į savo nacionalinę politiką skatinti suteikti galimybę visai visuomenei lankytis miškuose ir gamtos teritorijose ( allemansrätten ), kuri suteikiama tam tikrose valstybėse narėse ir yra labai naudinga vienodų ir demokratinių galimybių poilsiauti užtikrinimo, ekosistemų vertinimo ir pagarbos gamtos paveldui požiūriu;
Considers that forests are part of mankind’s collective cultural and environmental heritage and that remarkable trees should be protected whether they are located within or outside forests; in this regard, calls on the Commission and Member States to devise appropriate strategies for their protection, including the consideration of ‘Forest Heritage Observatories’; further, encourages Member States, in the context of their national policies, to promote equal and public access to forests and nature areas, recognising that the right of public access to forests and nature areas ( allemansrätten ) as practised in certain Member States brings many benefits in terms of democratic access for recreation, appreciation of ecosystems and respect for natural heritage;
47. prašo valstybių narių kurti ilgalaikes mokslinių tyrimų programas, kuriomis būtų siekiama didinti supratimą apie poveikį ir pažeidžiamumą, ir palaikyti miškų sektoriaus pritaikymo priemones; ragina Komisiją skatinti įtraukti į daugiametę bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą projektus, susijusius su žiniomis apie miškų ekosistemas ir jų galimybėmis prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių;
Asks the Member States to set up joint long-term research programmes to improve understanding of impacts and vulnerability and to support adaptation measures in the forest sector; calls on the Commission to promote the inclusion in the multiannual framework for research and technological development of projects relating to the knowledge of forest ecosystems and their capacity for adapting to the consequences of climate change;
50. mano, kad, atsižvelgiant miško ekosistemų „gynybinio potencialo“, prognozių ir klimato kaitos poveikio visam miškininkystės ir medienos sektoriui mažinimo strategijų veiksmingų mokslinių tyrimų poreikį, būtinas koordinavimas ir finansavimas ES lygiu;
Considers that, given the need for effective research into the ‘defence potential’ of forest ecosystems, for prognostic research and for research into strategies for mitigating the effects of climate change for the entire forestry and timber sector, coordination and funding at EU level is required;
52. primena pagrindinį miškų vaidmenį tiekiant socialines ir ekonomines bei aplinkos viešąsias gėrybes, skirtas visuomenės gerovei ir vystimuisi, ypač kaimo vietovėse; ragina Komisiją parengti politinį požiūrį, pagal kurį būtų pripažintas šis miškų vaidmuo ir gerbiamos savininkų nuosavybės teisės;
Recalls that forests play a key role in the provision of socio-economic and environmental public goods for the well-being of society and for development, particularly in rural areas; calls on the Commission to devise a policy approach which recognises this role, while respecting owners’ property rights;
2010 m. lapkričio 18 d.
Welcomes the fact that the latest Commission Communication on CAP reform
Komisijos komunikatas, pavadintas „BŽŪP artėjant 2020 m.
Commission Communication of 18 November 2010 entitled "The CAP towards 2020:Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future."
Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ COM(2010)672 galutinis). , kaip būtiną miškų gaisrų prevencijos veiksnį, kaip miškų paveldo ir jų apsaugos nuo grėsmių biologinei įvairovei, pavyzdžiui kenkėjų, valdytoją, ir ypač kaip teritoriją struktūrizuojantį veikėją, todėl jo veiklos išsaugojimas yra geriausia garantija siekiant išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo;
COM(2010)672 final). recognises the important roles that farmers play as indispensable actors in forest fire prevention, as stewards of forest ecosystems who protect them from threats to biodiversity – such as pests – and, above all, as territorial mainstays, since the continuation of their livelihood is the most effective way of averting depopulation;
55. perspėja, kaip tai padarė Taryba savo 2010 m. birželio mėn. išvadose, dėl rimtų problemų, dėl kurių miškai gali būti apleisti, todėl reikia užtikrinti, kad jie ir toliau atliktų savo funkcijas;
Draws attention, as the Council did in its conclusions of 11 June 2010, to the fact that serious problems can arise from forest abandonment insofar as it may no longer be possible to ensure that forests continue to perform their functions;
Civilinė sauga ir gaisrų prevencija
Civil protection and fire prevention
66. mano, kad miškų gaisrų prevencija pasitelkiant kraštovaizdžio planavimą ir ryšius, infrastruktūrą ir mokymus, turi būti įtvirtinta ES miškų apsaugos, prisitaikymo ir civilinės saugos politikos srityse;
Considers that forest fire prevention through landscape planning and connectivity, infrastructure and training should be firmly anchored in the EU’s forest protection, adaptation and civil protection policies;
Išmetamųjų teršalų atskaitomybė ir apskaita
Emissions reporting and accounting
Išorės aspektas
External d imension
REDD) sistemos požiūriu; taip pat pažymi, kad sąžiningo REDD sistemos teikiamos naudos pasidalinimo negalima pasiekti, jeigu nėra aktyvaus bendradarbiavimo ir keitimosi geriausia patirtimi; pabrėžia Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) svarbą braižant, prižiūrint ir registruojant miškų plotus Europos ir tarptautiniu lygmeniu ir tai, kad ši surinkta informacija gali padėti JT derybose dėl klimato kaitos;
Notes the importance of global cooperation, at both administrative and research level, on standard setting, best practices and transfers of technology and scientific know-how, especially in the context of the REDD (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation) system; also points out that fair sharing of the benefits of the REDD system cannot be achieved without active cooperation and the exchange of best practices; stresses the importance of the GMES (Global Monitoring for Environment and Security) programme in the charting, surveillance and recording of forest areas at European and international level and the contribution that the information thus gathered can make to the UN negotiations on climate change;
ES miškai: būklė ir valdymas
EU forests: state and governance
ES miškų ir kitos miško žemės plotas sudaro daugiau nei 42 proc.
EU Forests and other wooded land cover account for more than 42 % of the EU's surface
Miškai yra milijonų darbuotojų, verslininkų ir 16 mln. miško savininkų pragyvenimo šaltinis .
Forests provide livelihoods for millions of workers, entrepreneurs and 16 million forest owners.
350 000 žmonių dirba miškotvarkos srityje
350.000 people are employed in forest management
ES miško kirtimo ir prieaugio santykis stabiliai yra apytikriai 60 proc.
The EU ratio of felling to increment is stable at around 60%
EAA ataskaita Nr. 4/2009 – Pažanga siekiant 2010 m. nustatytų Europos biologinės įvairovės tikslų.
EEA Report No 4/2009 - Progress towards the European 2010 biodiversity target .
Planuojama, kad keliose valstybėse narėse šis santykis didės iki daugiau nei 100 proc., todėl po 2020 m. mažės bendras medyno tūris
This ratio is projected to increase in several countries to over 100 %, causing a decline in growing stock after 2020
UNECE/FAO, 2006 m. – Europos miško išteklių prieaugio perspektyvos; dėl Europos miškų sektoriaus perspektyvų tyrimo parengtas tyrimas. .
UNECE/FAO, 2006 - Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study .
Europos miškus galima grupuoti į penkias bioklimato zonas: subarktines, vidutinių platumų jūrinio klimato juostos, vidutinių platumų žemyninio klimato juostos, Viduržemio jūros ir kalnų zonas
European forests can be grouped in five bioclimatic zones: the Boreal, Temperate Oceanic, Temperate Continental, Mediterranean and Mountain zones
Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui pateikta ataskaita „Klimato kaitos poveikis Europos miškams ir prisitaikymo galimybės“ (AGRI-2007-G4-06). , atitinkančias EAA miškų tipologiją, sukurtą tam, kad būtų galima vadovautis priimant sprendimus dėl politikos
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) compatible with the EEA’s forest typology, developed to guide policy decisions
Europos miškai ir miškininkystė valdomi pagal įvairius regioninius ir nacionalinius modelius, sugrupuotus pagal jų gamybinę ir apsauginę orientaciją
European forests and forestry are governed by a variety of regional and national models, grouped according to their productive or protective orientation
Europos Komisijos Aplinkos generaliniam direktoratui pateikta 2009 m. ataskaita „ES politikos galimybės apsaugoti Europos miškus nuo žalingo poveikio“ (ENV.B.1/ETU/2008/0049). .
2009 report to the European Commission DG Environment “EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts”(ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
Miškai atlieka tiek išteklių, tiek ekosistemų funkcijas.
Forests provide both resources and ecosystem functions.
Miškams iškilusios grėsmės
Threats to forests
Su klimatu susijusios grėsmės bendrai skirstomos į abiotines (audros, vėjovartos, sausra, gaisro rizikos padidėjimas) ir biotines (kenkėjai, grybelinės ligos).
Climate-related threats are broadly grouped as abiotic (storms, windthrows, drought, fire risk increase) and biotic (pests, fungal disease).
Jų poveikiai dėl vienas kito sustiprėja, kaip kenkėjų atveju: dėl aukštesnių temperatūrų pailgėja kelių patogeninių rūšių reprodukciniai ciklai.
Their effects are mutually reinforcing, as in the case of pests: higher temperatures lead to longer reproductive cycles of several pathogenic species.
Kritulių trūkumas vasarą turi poveikį miškų produktyvumui visose zonose, išskyrus subarktinę.
Lack of summer precipitation is affecting forest productivity in all zones but the Boreal.
Manoma, kad visoje žemyninėje Europoje mažės spygliuočių miškų plotas ir produktyvumas.
Coniferous forest is expected to decrease in area and productivity throughout continental Europe.
Manoma, kad eglė taps netinkama kaip kultūrinė rūšis žemesnėse aukštumose, o beržai, manoma, Viduržemio jūros zonoje išnyks.
Spruce is expected to become unsuitable as crop species in lower elevations and beech is expected to disappear in the Mediterranean zone.
Kalnų zonoje sunkumai dėl sausros turi poveikį visų rūšių medžių augimui ir gyvybingumui.
In the mountain zone, drought stress is affecting growth and vitality of all major tree species.
Visoje Europoje drastiškai sumažės ne medienos miško produktų, kaip antai grybų, kamščiamedžio žievės ir žolelių, gamyba.
Production of non-wood forest products such as mushrooms, cork and herbs will be drastically reduced throughout Europe.
Subarktinių miškų atveju lieka nežinomas tikėtino masinio kenkėjų protrūkio dėl jų plitimo šiaurės kryptimi poveikis.
For Boreal forests, the effects of expected mass outbreaks of pests due to their northward expansion remain unknown.
Be to, dėl švelnesnių žiemų ir opumo vėjovartoms sumažės miško ruošos galimybės .
In addition, milder winters and susceptibility to windthrows result in decreased access for logging .
Manoma, kad iki 2100 m. toje pačioje zonoje beržynai sumažės iki dešimtadalio savo dabartinio ploto
In the same zone, birch forests are expected to shrink to 1/10 of their present area by 2100
Visoje žemyninėje Europoje didėja gaisrų rizika , ypač Viduržemio jūros regione, kartu su nenuspėjamų visų rūšių medžių kenkėjų protrūkių rizika.
Risk of fire is increasing throughout continental Europe, particularly in the Mediterranean, along with unpredictable pest outbreaks for all tree species.
Prognozuojama, kad šioje zonoje beržai iš esmės išnyks.
In this zone, beech is expected to virtually disappear.
Kenkėjų protrūkiai turės poveikį visiems spygliuočių miškams.
Pest outbreaks will impact all coniferous forests.
Miškų susiskaidymas , dėl kurio didėja neliestos gamtos teritorijos sąveika su kaimo ir miesto vietovėmis, kelia didžiulę grėsmę žemyninio klimato juostos miškams.
Forest fragmentation , which increases wildland interface with rural and urban areas, poses a major threat for continental forests.
Dėl minėtų priežasčių nyksta miškai ir keičiasi rūšių sudėtis.
The above is resulting in forest dieback and shifts in species composition.
Yra atlikti keli platesnei visuomenei dėl apsauginių funkcijų praradimo iškilusių grėsmių tyrimai.
Few studies exist on threats to the wider public through loss of protective functions.
Kalbant apie kalnų zoną, dėl sumažėjusio gebėjimo sumažinti maksimalų vandens nutekėjimą tikimasi, kad tai turės poveikį įvairioms apsauginėms funkcijoms (ypač susijusioms su potvyniais ir vandens kokybe).
For the mountain zone, reduced ability to dampen runoff peaks is expected to impact various protective functions (especially with regard to floods and water quality).
Viduržemio jūros regione gaisrai kartu su užtvindymais dėl sumažėjusio augalų atsinaujinimo sukėlė dirvos eroziją, kuri paskatino dykumėjimą.
In the Mediterranean, fires combined with flooding lead to erosion, due to reduced plant regeneration, aggravating desertification.
Medienos biomasės paklausa energetikos sektoriuje kyla kaip grėsmė miškams ir tradiciniams miškų ūkio sektoriams.
Energy sector demand for woody biomass is emerging as a threat for forests and traditional FBIs.
Darant prielaidą dėl medienos biomasės neutralumo anglies dioksido požiūriu
The assumption of carbon neutrality for woody biomass
Atsinaujinančių energijos išteklių direktyva 2009/28 EB. nepaisoma pailgėjusių laikotarpių, reikalingų iš naujo sugerti „anglies dioksido skolą“, kuri priklauso nuo medžių produktyvumo ir ankstesnio žemės naudojimo ir miškotvarkos
Renewable Energy Directive 2009/28 EC neglects extended timeframes needed to re-absorb the “carbon debt“, which depends on tree productivity and previous land use and management
Ši grėsmė siejama su panašiais UNFCCC/LULUCF nuostatų trūkumais.
This threat is linked to similar deficiencies in UNFCCC/LULUCF provisions.
ES perspektyva
EU perspective
Tarybos ir Europos Parlamento įsipareigojimas dėl miško apsaugos buvo išreikštas reglamentais dėl gaisrų prevencijos (2158/1992), monitoringo (2152/2003) ir medienos ekonominės veiklos vykdytojų deramo patikrinimo (995/2010) remiantis ESS 175 straipsniu, o dabar – SESV 192 straipsniu
Council and EP commitment to forest protection has been expressed by regulations on fire prevention (2158/1992), monitoring (2152/2003) and due diligence for timber operators (995/2010) on the basis of Art. 175 TEU, now 192 TFEU
Miškų apsaugą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją
Forest protection should be seen also in the context of prevention of natural- and man-made disasters
Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija, COM(2009) 82 galutinis. ir prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją
A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters COM(2009) 82 final and the adaptation strategy
COM(2006) 302 galutinis. , kuriuo siekiama:
COM(2006) 302 final aiming to
1. didinti ilgalaikį konkurencingumą,
1. improve long term competitiveness
3. gerinti gyvenimo kokybę,
3. contribute to quality of life
4. skatinti koordinavimą ir ryšius.
4. foster coordination and communication
Komisijos Miškams skirto ES veiksmų plano laikotarpio vidurio įvertinime daroma išvada, kad nors 1 tikslo veiksmų srityje pasiekta didelė pažanga, visi kiti veiksmai įgyvendinti prastai
The Commission mid-term evaluation of the FAP concludes that, while much progress has taken place in goal 1 actions, all other actions have been poorly implemented
2006–2011 m. miškams skirto ES veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio įvertinimas (Paslaugų pirkimo sutartis Nr. 30-CE-0227729/00-59). .
Mid-term evaluation of the implementation of the EU Forest Action Plan 2006-2011 by an external evaluation team (Service Contract No. 30-CE-0227729/00-59) .
Didžiausi trūkumai susiję su apsaugos gerinimu ir biologinės įvairovės išsaugojimu: 66 proc. miškų buveinių yra „nepalankios blogos (nepakankamai geros)“ būklės
Major shortcomings concern enhancing protection and biodiversity conservation: 66% of forest habitats have “unfavourable bad/inadequate” status
Bendra buveinių tipų ir rūšių apsaugos būklės ataskaita, kaip reikalaujama Buveinių direktyvos 17 straipsnyje, (COM (2009)358 galutinis. .
"Composite report on the Conservation Status of Habitats and Species as required under Article 17 of the Habitats Directive" (COM (2009)358 final .
Mažai veiksmų imtasi švietimo ir informacijos, apsauginių funkcijų ir miesto bei priemiesčių miškų atžvilgiu.
Little action has been taken on education and information, protective functions and urban and peri-urban forests.
Tai prieštarauja Europos piliečių prioritetams.
This is the inverse of the priorities of European citizens.
Komisijos miškų suvokimo tyrime teigiama, kad išsaugojimas ir apsauga (44 proc.) yra svarbiausia miško politikos tema, po kurios eina miško būsena ir tarša (15,4 proc.), klimato kaita (12,5 proc.) ir ekonominis naudojimas (8 proc.)
According to the Commission’s forest perception study, conservation and protection (44%) is considered to be by far the most important topic for forest policy followed by forest health and pollution (15.4%) climate change (12.5%) and economic use (8%)
„Miškų komunikacijos formavimas Europos Sąjungoje.
“Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry” (Tender no.
Visuomenės miškų ir miškininkystės samprata“ (Paslaugų pirkimo sutartis Nr. AGRI-2008-EVAL-10 // Bendroji sutartis Nr. 30-CE-0101908/00-50). .
AGRI-2008-EVAL-10 // Framework Contract No. 30-CE-0101908/00-50 .
Pažanga Miškams skirto ES veiksmų plano veiksmų srityje lėtai daroma dėl nepatenkinamo nacionalinių miškų programų (NFP) pateikimo Miškų nuolatiniam komitetui (SFC).
FAP coordination and communication actions are progressing slowly due to insufficient submission of National Forest Programmes (NFPs) to the Standing Forestry Committee (SFC).
Visos ES valstybės narės dalyvauja FOREST EUROPE procese , kuriam vykstant per pastaruosius 20 metų buvo suformuoti bendri požiūriai į tvarią miškotvarką.
All EU Member States partake in the Forest Europe process which, over the last 20 years, has developed common approaches on SFM.
Remiantis šiuo darbu, ES lygiu gali tapti privaloma aktyvi ir preventyvi tvari miškotvarka, kurią vykdant būtų atsižvelgiama į nacionalinius ir regioninius prioritetus.
Building on this work, active and preventive SFM, which allows for national and regional priorities, may become obligatory at the EU level.
Įvertinus pažangų FOREST EUROPE mokslinį darbą, jį taikant bus patirtos mažiausios išlaidos ir užkrauta mažiausia administracinė našta.
Given the advanced scientific work of Forest Europe, its application will entail minimum costs and administrative burden.
Biomasės politikos klausimu „ES masto veiksmais galima užtikrinti, kad būtų užtikrinta bendra aplinkos apsauga ir kartu išvengta vidaus rinkos iškraipymų“
For biomass policies, “EU-wide action can ensure that common environmental protection is achieved while avoiding distortions in the internal market”
SEC(2010) 65 Komisijos tarnybų darbo dokumentas – poveikio vertinimo santrauka – lydraštis, pridedamas prie Komisijos pranešimo dėl kietosios ir dujinės biomasės išteklių naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui tvarumo reikalavimų COM(2010) 11 galutinis. .
SEC(2010) 65 Commission Staff Working Document - Summary of the Impact Assessment - Accompanying document to the Report from the Commission on sustainability requirements for the use of solid and gaseous biomass sources in electricity, heating and cooling COM(2010) 11 final .
Pranešėjas laikosi nuomonės, kad šiems veiksmams turėtų būti taikomi teisiškai privalomi tvarumo kriterijai, paremti neutralumo anglies dioksido požiūriu prielaidos persvarstymu ir moksliškai pagrįsta ŠESD skaičiavimo metodologija, pagal kurią būtų atsižvelgiama į daugiametį medienos biomasės pobūdį ir emisijos pokyčius dėl žemės naudojimo ir miškotvarkos pokyčių.
Your Rapporteur’s view is that this action should take the form of legally binding sustainability criteria, based on a revision of the assumption of carbon neutrality and a scientifically sound GHG calculation methodology which accounts for the multi-annual nature of woody biomass and for emission changes due to changes in land use and forest management.
Taip pat turėtų būti kuriami visų pavidalų biomasei taikomi netiesioginio žemės naudojimo paskirties pakeitimo (ILUC) veiksniai.
ILUC factors for all forms of biomass should also be developed.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, LULUCF sektoriaus įtraukimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą – pirmiausia skirtą metinėms pramoninių įrenginių emisijoms – yra abejotinas dėl suderinamumo problemų.
In view of the above, inclusion of the LULUCF sector in the EU ETS – primarily designed for annual emissions of industrial installations – is questionable, due to compatibility issues.
Tarptautiniu lygiu ES turėtų užsiimti įvairinamomis gyvybės zona paremtomis miško apibrėžtimis, kuriose būtų įvertinta biologinė įvairovė, dirvožemis ir socialinis aspektas ir kuriose daugiausia dėmesio būtų skiriama daug anglies dioksido turinčių senųjų miškų išsaugojimui.
Internationally, the EU should work towards diversified forest definitions on a biome basis which account for biodiversity, soil and the social dimension, and which focus on the conservation of carbon-rich old growth forests.
Tai itin svarbu siekiant užtikrinti, kad finansiniai įsipareigojimai dėl biologinės įvairovės ir REDD+ nebūtų daugiausia skirti abejotiniems projektams.
This is crucial for ensuring that financial commitments for biodiversity and REDD+ are not diverted to questionable projects.
Informacija apie miškus – sprendimų priėmimo pagrindas
Forest information: basis for decision-making