natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ...........................................32
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...28
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................37
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................35
dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano
on a Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011) 0112) ir prie jo pridedamus darbinius dokumentus (SEC(2011) 0288) ir (SEC(2011) 0289),
– having regard to the Commission Communication ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ) and the accompanying working documents ( SEC(2011)0288 ) and ( SEC(2011)0289 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Galimybių sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau nei 20 % analizė ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos vertinimas“ (COM(2010) 0265) ir prie jo pridedamą dokumentą (SEC(2010) 0650),
– having regard to the Commission Communication ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ) and the accompanying document ( SEC(2010)0650 ),
– atsižvelgdamas į pasiūlymus išdėstyti nauja redakcija ( COM(2011)0656 ) ir iš dalies pakeisti Finansinių priemonių rinkų direktyvą (MiFID)( COM(2011)0652 ) ir Piktnaudžiavimo rinka direktyvą (PRD)( COM(2011)0651 ) , susijusius su išmetamųjų teršalų kvotomis pagal ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą,
– having regard to the proposals to recast ( COM(2011)0656 ) and amend the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID) ( COM(2011)0652 ) and the Market Abuse Directive (MAD) ( COM(2011)0651 ) with regard to emission allowances under the EU’s ETS,
– atsižvelgdamas į ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį,
– having regard to the EU climate and energy package,
– remdamasis SESV 9 straipsniu (socialinė išlyga),
– having regard to Article 9 TFEU (the 'social clause’),
– atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones ( A7-0033/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0033/2012 ),
A. kadangi apie 90 Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių (įskaitant kylančios ekonomikos šalis), kurios kartu išmeta daugiau kaip 80 proc. pasaulinio ŠESD kiekio, vienašališkai paskelbė visai ekonomikai skirtus kiekybinius tikslus ŠESD kiekiui mažinti;
A. Whereas some 90 parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, including emerging economies, which are collectively responsible for more than 80 % of global emissions, have made unilateral declarations of quantified economy-wide emission reduction objectives, albeit not legally binding;
B. kadangi Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba paskelbė savo platų užmojį iki 2050 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti 80-95 proc.; pažymi, kad, 2009–2050 m. vadovaujantis tiesine perspektyva, būtų pasiektas 2020 m. tikslas šių dujų kiekį sumažinti 34–38 proc., palyginti su 1990 m.;
B. whereas the European Parliament and the European Council have declared their ambition to secure an 80 to 95 % level of reduction in greenhouse gas emissions by 2050; points out that a linear trajectory between 2009 and 2050 would result in a 2020 target in the range of 34-38 % as compared to 1990;
C. kadangi Europos Sąjunga turi sutarti dėl konkrečių tikslų, skirtų išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti, kad suteiktų pagrindą ir struktūrą būtiniems įstatymo galią turintiems aktams ir kitoms priemonėms;
C. whereas the European Union must agree specific targets for emission reductions to provide the basis and framework for the necessary legislative acts and other measures;
D. kadangi plane parodyta, kad dabartinis 20 proc. tikslas klimato kaitos srityje, kurio daugiau kaip pusę būtų galima pasiekti taikant ne vietines išlyginamąsias priemones, nėra ekonomiškai veiksmingas siekiant iki 2050 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 80 proc., palyginti su 1990 m.; kadangi 80 proc. yra žemiausias 80–95 proc. intervalo, kurį Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija priskyrė pramoninėms šalims ir dėl kurio Europos Vadovų Taryba sutarė kaip dėl ES 2050 m. tikslo, rodiklis;
D. whereas the Roadmap demonstrates that the current 20 % climate target, of which more than half could be achieved through non-domestic offsets, is not on a cost-effective pathway towards a 80 % reduction in 2050 as compared to 1990; whereas 80 % is on the low end of the 80-95 % range which the IPCC considered necessary for industrialised countries, and which the European Council adopted as the EU target for 2050;
E. kadangi pramonės srityje būtinas aiškumas dėl Europos mažo anglies dioksido kiekio strategijos , kuri taip pat turi būti pagrįsta reglamentavimo tikrumu, plataus užmojo tikslais ir gerai parengtais finansavimo mechanizmais, siekiant daryti ilgalaikes investicijas;
E. whereas industry needs to have a clear picture of the EU’s low-carbon strategy, which must also be backed up by regulatory certainty, ambitious targets and well-designed funding mechanisms, with a view to making long-term green investments;
F. kadangi valstybėms narėms svarbu sumažinti savo priklausomybę nuo užsienio energijos tiekėjų, ypač iš politiškai probleminių šalių;
F. whereas it is in the interests of Member States to reduce their dependence on foreign energy suppliers, especially from politically problematic countries;
G. kadangi Tarptautinė energetikos agentūra apskaičiavo, kad pagal 450-ąjį scenarijų keturios penktosios viso iki 2035 m. leidžiamo su energija susijusio išmetamo anglies dioksido kiekio jau dabar įšaldomos, remiantis dabartiniu pasirašytuoju kapitalu;
G. whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO 2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
H. kadangi būtina įvertinti ir siekti panaikinti riziką, kad pasauliniu mastu nededant pakankamai pastangų veiksmai, kurių imamasi ES viduje, gali lemti, kad rinkos dalis pasikeis ir mažiau veiksmingi įrenginiai bus naudojami kitose šalyse, todėl išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje padidės, t. y. anglies dioksidas nutekės;
H. whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
I. kadangi N. Sterno ataskaitoje apskaičiuota, kad nesiėmus veiksmų klimatui apsaugoti dėl išlaidų per metus bus prarandama bent 5 proc. pasaulio BVP;
I. whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
J. kadangi gaminant biomasę ir ją naudojant energijai gauti iš principo negalima išvengti anglies dioksido išmetimo;
J. whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
K. kadangi į socialinius aspektus būtina atsižvelgti „socialinio poveikio vertinimo“ priemone;
K. whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
4. mano, kad priemonės turėtų turi būti įgyvendintos darniai, ekonomiškai ir veiksmingai ir jose turėtų būti atsižvelgiama į atskirų valstybių ypatybes;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
8. ragina Komisiją pateikti ekonominės naudos analizę, kurioje būtų nagrinėjama, kaip siūlomas būdas įgyvendinamas valstybių narių lygmeniu, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, susidariusias dėl įvairių technologijų pokyčių ir būtinų investicijų (ir jų socialinio priimtinumo), ir į didesnę galimų sąlygų įvairovę pasaulyje;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
Tarptautinis aspektas
The i nternational dimension
17. pabrėžia, kad pasauliniu ir Europos mastu delsiant imtis klimato apsaugos priemonių dėl įstrigusių investicijų į su dideliu anglies dioksido išmetimu susijusį kapitalą ir lėtesnės technologijų plėtros ne tik didės 2050 m. tikslo pasiekimo išlaidos, bet ES taip pat neteks naujoviško vadovaujamo vaidmens mokslinių tyrimų, darbo vietų kūrimo ir ekologiškesnės tvarios ekonomikos gairių rengimo srityje;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
20. pripažįsta, kad ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema yra pagrindinė, bet ne vienintelė priemonė pramoniniams išmetamiesiems teršalams mažinti ir investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas skatinti; atkreipia dėmesį, kad būtina toliau tobulinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; ragina Komisiją ir valstybes nares ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą papildyti technologija ir inovacijomis grindžiamu metodu, siekiant gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
(a) iki tol, kol bus pradėtas trečiasis etapas, dar kartą patikslinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą panaikinant didelį kiekį taršos leidimų, kad jų vėl trūktų, taip sudarant sąlygas pasiekti pradinį tikslą, kad už investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir į efektyvaus energijos vartojimo priemones būtų teikiamos paskatos, ir po to siūlant įstatymo galią turintį aktą, kad būtų sudarytos sąlygos panaikinti šiuos taršos leidimus;
(a) recalibrating the ETS before the commencement of the third phase, by setting aside a significant amount of allowances so as to restore scarcity, thus allowing the original objective of providing incentives for investments in low-carbon technologies and energy efficiency measures to be met, and thereafter proposing a legislative act to enable such allowances to be eliminated;
(b) kaip galima greičiau pasiūlyti teisės aktus, kuriais remiantis kasmečio tolygaus 1,74 proc. mažinimo reikalavimas būtų kuo anksčiau pakeistas tokia verte, kurios pakaktų tam, kad būtų laikomasi su tikslu iki 2050 m. sumažinti anglies dioksido kiekį susijusių reikalavimų;
(b) proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO 2 reduction target;
(c) į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti transportą siekiant šiame sektoriuje paskatinti inovacijas ir tausų energijos naudojimą, pagerinti išlaidų internalizavimą ir sukurti vienodas sąlygas įvairioms transporto rūšims;
(c) including transport in emissions trading, so as to step up innovation and energy efficiency in that sector, internalise costs more effectively, and create a level playing field between the various transport modes;
(d) kaip galima greičiau nustatyti pradinę kainą, kuri būtų mažesnė nei anglies dioksido kaina, numatyta patvirtinant dabartinius teisės aktus siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo, bet pakankama, kad būtų galima patikinti firmas daryti ilgalaikes investicijas;
(d) establishing, from the earliest possible date, a reserve price for auctions of allowances, with that price being set at a level which is below the carbon price envisaged when the current legislation was approved so as to avoid carbon leakage, but is sufficient to provide reassurance for firms making long-term investments;
(e) ATLPS sistemoje skatinti paklausą siūlant atidėti taršos leidimus nuo iškastinio kuro, kuris parduodamas šildymo ir transporto sektoriuose, kurie tiesiogiai nepatiria tarptautinės konkurencijos, ir nuo jūrų transporto sektoriaus skaičiaus;
(e) stimulating demand within the ETS by proposing extensions to include emissions from fossil fuels sold from the heat and transport sectors that are not directly exposed to international competition, as also from the maritime shipping sector;
(f) imtis priemonių siekiant padidinti svarbios informacijos įvestį ir ATLPS registro skaidrumą, siekiant suteikti galimybę veiksmingiau stebėti ir vertinti susijusią veiklą;
(f) taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
(g) toliau gerinti kompensacinių mechanizmų taikymą, pvz., ribojant galimybę naudotis kompensacijomis, kuriomis subsidijuojami Europos Sąjungos pramonės konkurentai, t. y. hidrofluorangliavandenilių (HFC) srityje;
(g) further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe’s industrial competitors, as in the area of HFCs;
(h) tačiau, užtikrinti, kad nė viena iš šių priemonių nebūtų sumažintas siekiant atitikti standartus anglies dioksido nutekėjimo rizikos pramonės šakoms nemokamai išduodamų taršos leidimų kiekis;
(h) ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances allowed for free for the carbon leakage industry in order to meet the benchmark;
31. sutinka su Europos Komisijos analize, kad norint taikyti pasienio koreguojamąsias priemones arba priemones, kuriomis siekiama įtraukti importą į ATLPS sistemą šiuos dalykus reikėtų derinti su 100 proc. leidimų atitinkamiems sektoriams pardavimu aukcione, ir ragina Komisiją atlikti sektorių, kuriuose nemokamai suteiktais taršos leidimais anglies dioksido nutekėjimas nesustabdomas, tyrimą; rekomenduoja Komisijai pateikti pasiūlymus dėl pasienio koreguojamųjų priemonių, pagal kurias iš šių sektorių produktų importuotojų būtų reikalaujama pirkti tokius pačius taršos leidimus, kurių būtų reikalaujama, jeigu produktas būtų pagamintas Europos Sąjungoje;
Concurs with the Commission’s view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage; recommends that the Commission put forward proposals for border adjustment measures requiring importers of products in these sectors to purchase allowances equivalent to those which would have been required if the product had been manufactured in the EU;
Energijos vartojimo efektyvumas
Energy e fficiency
42. ragina Europos Komisiją nustatyti ilgalaikį tikslą iki 2050 m. sumažinti ES pastatų fondo energijos suvartojimą;
Calls on the Commission to introduce a long-term target for the reduction of energy consumption of the EU building stock by 2050;
46. pabrėžia naujų technologijų svarbą vystant atsinaujinančiąją energiją ir gaminant bioenergiją, taip pat pabrėžia, kad ES, norėdama pasiekti tikslus sumažinti išmetamą CO2 kiekį, turėtų naudotis visomis prieinamomis inovacijomis;
Emphasises the importance of new technologies in the development of renewable energies and the production of bioenergy, and stresses that the EU needs to harness every available innovation in order to achieve its objectives for the reduction of CO 2 emissions;
52. pažymi, kad naudodamiesi šiuo metu turimomis žiniomis ir metodais ūkiai gali savarankiškai apsirūpinti energija ir vietos lygmeniu iš organinių atliekų gamindami bioenergiją gauti daugiau pajamų ir su aplinkosauga susijusios naudos;
Notes that, with the knowledge and techniques available today, agricultural holdings can already become self-sufficient in energy, with the possibility of both increasing profitability and creating environmental gains through the local production of bioenergy from organic waste;
54. todėl pabrėžia mėšlo apdorojimo svarbą, nes taip ne tik gaminama atsinaujinančioji energija, bet ir mažinamas neigiamas poveikis aplinkai bei užtikrinamas sintetinių trąšų pakaitalas mineralų koncentrato pavidalu; todėl pažymi, kad jei mėšlas turi būti laikomas energijos ištekliu, svarbu, kad Nitratų direktyvoje būtų pripažįstama, jog perdirbtas mėšlas yra dirbtinių trąšų pakaitalas;
Emphasises, to this end, the importance of manure processing, which not only provides renewable energy but also reduces environmental pressure and is a substitute for artificial fertiliser in the form of mineral concentrates; emphasises in this respect that if manure is to be considered as an energy source, it is essential that processed manure be recognised as a substitute for artificial fertiliser in the Nitrates Directive;
Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas
Carbon capture and storage
Nacionaliniai ir konkretiems sektoriams pritaikyti planai
National and s ector -s pecific r oadmaps
69. ragina Komisiją atnaujinti 2050 m. planą ir prognozes kas 3–5 metus; taip pat ragina Komisiją įtraukti sektorių, regionų ir valstybių narių veiksmų planus į atnaujintus Komisijos planus, vadovaujantis visapusiškai skaidriais modeliais bei metodika;
Calls on the Commission to update the 2050 roadmap and forecasting every 3-5 years, and to integrate the sectoral, regional and Member State roadmaps into the updated version of its own roadmaps, the models and methodologies used for that purpose being fully transparent;
71. primena, kad pasaulio pirminės energijos paklausa iki 2035 m. išaugs daugiau nei 30 proc., taigi padidės pasaulinė konkurencija energijos išteklių srityje;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
91. pabrėžia, kad transporto išorės sąnaudų įtraukimas į transporto kainas, atsižvelgiant į taršos lygį, yra pagrindinis uždavinys siekiant skatinti energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumą, o teikiama didesnė nauda lems aplinkai palankesnių transporto rūšių pasirinkimą;
Stresses that the internalisation into transport prices of the external costs of transport, graduated by level of pollution, is a key challenge for stimulating energy savings and energy efficiency, and that increased performance will lead to an environmentally friendly choice of transport mode;
118. ragina Komisiją ištirti ir apsvarstyti papildomus ir naujoviškus finansavimo šaltinius, įskaitant galimą regioninės plėtros fondų panaudojimą, siekiant toliau skatinti mažo anglies dioksido technologijų kūrimą ir taikymą;
Calls on the Commission to explore and consider complementary and innovative funding sources, including the potential use of regional development funds, in order to further promote the development and application of low-carbon technologies;
Papildomos priemonės
Additional measures
Jeigu Europa nori užtikrinti savo pramonės ateitį, būtina daug daugiau investuoti.
Levels of investment must be very significantly increased if Europe is to secure its industrial future.
Visų pirma elektros energijos gamybos sektoriuje, kuriame turi būti priimami sprendimai dėl elektrinių, kurios, manoma, vis dar veiks 30–40 metų, gaminamos elektros energijos, reikia kuo daugiau aiškumo ir tikrumo.
The power sector in particular, which must make decisions about generating plant intended still to be in operation in 30-40 years time, need the greatest possible clarity and certainty.
To siekti padės pritarimas Europos Komisijos Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planui, kaip politikos kūrimo pagrindui.
Endorsement of the European Commission’s Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050 as the basis for policy-making will help to provide this.
Juo remiantis bus sukurta naujų įstatymo galią turinčių aktų ir kitų priemonių sistema, pagal kurią bus apibrėžtas investicijų pobūdis.
It will create the framework for new legislative acts and other measures that will shape the nature of investment.
Siekiant laikytis šiame plane pateiktų reikalavimų, bus labai svarbu užtikrinti, kad pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą investuotojams būtų siunčiama iš pradžių numatyta informacija.
Fundamental to meeting its requirements will be to ensure that the Emissions Trading System (ETS) provides the signals to investors originally intended.
Tikėtasi, kad, remiantis apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos kainų mechanizmu, pramonei bus teikiamos paskatos, būtinos investicijoms, kuriomis išmetamas anglies dioksido kiekis galėtų būti sumažintas patiriant kuo mažesnes išlaidas, skatinti.
The ETS pricing mechanism was expected to give industry the stimulus needed to promote investments that can secure a reduction in CO 2 emissions at least possible cost.
Tačiau dėl esamo taršos leidimų pertekliaus šių leidimų kaina tiek sumažėjo, kad jų poveikis apibrėžiant investicijas nedidelis arba jo visai nėra.
But a surplus of allowances now exists that has reduced their price to the extent that it does little or nothing to shape investment.
Jeigu nebus imamasi veiksmų šiam mechanizmui pataisyti, nėra jokios tikimybės, kad kainos vėl pasieks tokį lygį, koks buvo numatytas priimant teisės aktą.
Unless action is taken to correct the mechanism there is no likelihood of prices recovering to the levels envisaged when the legislation was approved.
Turime sutvarkyti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą.
We need to ‘fix’ the ETS.
Siekiant kovoti su visuotiniu atšilimu, išmetamą anglies dioksido kiekį būtina sumažinti pasauliniu lygmeniu.
To combat global warming CO 2 emissions must be reduced on a worldwide basis.
Naujausi rodikliai nėra džiuginantys: per 2010 m. išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo 6 proc.
The latest indicators are not encouraging; emissions increased by 6 per cent during 2010.
Atmosferoje anglies dioksido kiekis kaupiasi didžiuliu greičiu.
CO 2 is accumulating in the atmosphere at an accelerating rate.
Vertinime, kurį neseniai atliko mokslininkai, pareiškę abejojantys dėl visuotinio atšilimo požymių, buvo padaryta išvada, kad temperatūra iš tiesų kilo labai panašiu tempu, kurį numatė JT Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija.
A recent assessment by scientists who had voiced doubts about the evidence of global warming concluded that temperatures were indeed rising at a rate very close to that estimated by the UN’s Intergovernmental Panel on Climate Change.
Kai kurie baiminasi, kad plano priėmimas, taip pat išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva ir plane siūlomi tarpiniai etapai Europos konkurencingumui sudarys kliūčių ir bus mažai naudingi.
Some fear that adoption of the Roadmap, together with the emissions reduction trajectory and milestones it proposes, will handicap European competitiveness - and for little value.
Šiuo metu Europos Sąjungos išmetamas anglies dioksido kiekis sudaro tik 11 proc. viso pasaulinio kiekio ir vien tik mūsų veiksmai atšilimo proceso nepažabos.
The EU is responsible now only for 11% of global CO 2 emissions and our actions alone will not curb the warming process.