natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bioenergija sudaro sąlygas kurti darbo vietas kaimuose ir gali padėti padidinti žemės ūkio, maisto perdirbimo ir miškininkystės sektorių pelningumą.
Bio-energy provides rural jobs, and can increase profitability in the agriculture, food-processing and forestry sectors.
Biomasės plantacijos gali padėti atkurti nualintas žemes, o augantys medžiai, krūmai ar žolė – atlyginti padarytą žalą dirvai, kartu galima gaminti energiją ir ją parduoti, gaunant vertingą pelno dalį.
Biomass plantations can help to restore degraded lands and growing trees, shrubs or grasses can reverse damage to soils, with energy production and sales as a valuable bonus.
Bioenergetikai būdingas intensyvus žemės naudojimas, o tai daro didelį poveikį aplinkai.
Bio-energy is at the same time inherently land-intensive and the associated environmental impacts are significant.
Kai kurie pagrindiniai klausimai susiję su miškų kirtimu, biologinės įvairovės praradimu, dirvožemio maistingųjų medžiagų išeikvojimu ir besaikiu vandens naudojimu.
Some key concerns relate to deforestation, loss of biodiversity, depletion of soil nutrients, and excessive use of water.
Kai kurie teigiami padariniai aplinkai apima nualintos žemės atkūrimą, papildomų žemės naudojimo galimybių sukūrimą ir sinergiją tiekiant pluoštą bei kitus neenerginius gaminius.
Some positive environmental impacts include restoration of degraded land, creation of complementary land use options, and synergies in the provision of fibre and other non-energy products.
Šiuolaikinio biologinių išteklių rafinavimo fabriko samprata – tai labai našus žemės ūkio ir pramonės kompleksas, kuriame gaminami įvairūs gaminiai: maistas, pašaras, kuras, pluoštas ir kt. ir taip didindama žemės išteklių ir biologinių medžiagų vertė.
The modern concept of a bio-refinery is a highly efficient agro-industrial complex that creates multiple products—food, feed, fuel, fiber and more—thus maximizing the value of land resources and bio-based materials.
Esama įvairių technologijų, skirtų našiam biomasės perdirbimui, ypač šilumos ir jėgos atveju.
There are a range of technologies for efficient conversion of biomass, especially in the case of heat and power.
Šiais tikslais naudojama biomasė apskritai tinkama, nes ji ir ekonomiškai konkurencingesnė, ir palankesnė aplinkai.
Biomass used for these purposes is generally favoured because they are both more economically competitive and environmentally effective.
Veiksmingiau šilumos ir elektros energijos gamybai naudojama biomasė nepanaikina galimybės ją naudoti transporto kuro gamybai.
The fact that biomass can be more effectively used for heat and electricity production, does not rule out its use for transport fuels.
Transporto išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos – tai didelis iššūkis ES, didėjantis daugelyje valstybių narių.
GHG emissions from transport constitute a difficult challenge in the EU and are on the increase in most Member States.
Negalima leisti, kad transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis didėtų, kai bendras ES tikslas yra iki 2020 m. sumažinti šių dujų kiekį 30 proc. ar daugiau.
There is no way transport emissions can continue to increase, while, at the same time, the overall objective for the EU is to reduce GHG emissions to 2020 by 30% or more.
Ieškotinos alternatyvios išeitys, pvz.:
Alternative ways have to be pursued, like:
didinti kuro našumą; stengtis kurti elektra varomus, hibridinius bei iš elektros tinklo įkraunamus hibridinius ir vandeniliu varomus kuro elementų automobilius – perėjimas , skatinantis naudotis viešuoju, geležinkelio ir kt. transportu, ir – biokuro naudojimas,
- enhanced fuel efficiency , - increased efforts to develop electric vehicles, hybrids and plug-in hybrids and fuel cell cars run on hydrogen ., - a modal shift, giving a boost to public transport, rail transport etc. and - the use of bio-fuels,
Nors tokios alternatyvos kaip vandenilis, elektra, mišrus kuras ir t. t. daug žada, šiandien niekas negali pasakyti, kuri iš esamų technologijų leis veiksmingiausiai atremti energetikos ir klimato kaitos mestus iššūkius.
While alternatives like hydrogen, electricity and hybrids etc are promising, nobody can tell today which of the technologies at play that will present the most effective response to the energy and climate challenge.
Svarstytinos visos galimybės.
All options should be kept open.
Biokuru vis labiau abejojama
Bio-fuels increasingly questioned
Tik prieš keletą metų biokuras buvo laikomas universaliu atsakymu į visuotinus energetikos, aplinkos ir kaimo plėtros klausimus.
Only a few years ago bio-fuels were seen by some to be a panacea for a range of global energy, environment and rural development issues.
Šiandien juo smarkiai abejojama ir dėl laukiamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo normos, ir dėl daugybės nuspėjamų neigiamų padarinių.
Today they are widely questioned, both from the point of view of the expected GHG savings but, as well, for a host of perceived adverse effects.
Taip pat baiminamasi, kad intensyvesnė biokuro gamyba bus papildoma našta dirvai, vandeniui ir biologinei įvairovei.
Among them are fears that the intensification of bio-fuels production will increase pressures on soil, water and biodiversity.
Nerimaujama ir dėl to, kad biokuro gamybos išplėtimas neigiamai paveiks maisto saugumą ir paspartins atogrąžų miškų kirtimą.
Concerns are also expressed that the expansion of bio-fuels production will negatively affect food security as well as accelerate the destruction of rainforests.
Šiuo metu biokurui naudojamiems augalams auginti skirta žemė sudaro tik 25 mln. hektarų, arba apie 0,5 proc. iš 5 mlrd. hektarų visos žemės ūkio paskirties žemės.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
Kalbant apie maisto kainas, esama daugybė jas veikiančių veiksnių, pvz., nepalankios oro sąlygos, grūdų atsargų mažėjimas, prekybos apribojimai, spekuliacinės investicijos į prekes, didėjanti paklausa kylančios ekonomikos šalyse, didesnės naftos kainos kelia žemės ūkio sąnaudų kainas ir t. t.
With regard to food prices, there are a host of factors affecting them – like adverse weather conditions, reductions in grain stocks, trade restrictions, speculative investment in commodities, growing demand from emerging economies, higher oil prices leading to higher prices on agricultural inputs etc.
Vienintelė akivaizdi įtaka maisto kainoms iki šiol susijusi su biokuru – tai itin prieštaringas kukurūzų auginimas pagal etanolio programą JAV.
The only discernable influence on food prices, related to bio-fuels so far, is the highly controversial corn for ethanol program in the US.
Vertinant energetiniams augalams skirtų žemių tinkamumą, paprastai manoma, kad pirma derėtų tenkinti maisto ir pašaro poreikius.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Bet energetinių augalų nereikia auginti ariamoje žemėje.
But energy crops need not grow on arable land.
Juos galima auginti nualintose žemėse ir taip mažinti dėl žemės naudojimo kylančius konfliktus.
Instead they can grow on degraded lands, thereby minimizing land use conflicts.
Kitais atvejais iš tų pačių augalų galima gaminti įvairius, įskaitant maistą, kurą, pluoštą ir kitų kategorijų, gaminius.
In other cases, the same crop may result in multiple products—including food, feed, fuel, fibre and other categories.
Todėl nuostatą dėl bioenergetinių augalų ekonominių priemonių derėtų, kur galima, taikyti nualintose, apleistose ar nenašiose žemėse, ir ji turėtų būti skirta įvairių gaminių gamybai skatinti.
The provision of economic incentives for bio-energy crops should therefore be concentrated on degraded, abandoned, or marginal lands where possible, and should aim to encourage multiple products.
Tai, kad iki šiol biokuro gamyba neturėjo bendro neigiamo poveikio maisto kainoms, neapsaugos nuo šių problemų ateityje, jei biokuro gamyba pasieks gerokai didesnį lygmenį ir (arba) bus perkelta į jautrius regionus.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
Be to, pasaulyje mažėjant ir (arba) brangstant iškastinio kuro ištekliams ir kartu didėjant gyventojų skaičiui bei keičiantis jų maistui, įtampa dėl žemės neišvengiamai didės.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.
Galimą įtampą tarp, viena vertus, išaugusios biokuro gamybos ir, kita vertus, maisto gamybos, biologinės įvairovės praradimo ir miškų kirtimo reikia vertinti rimtai.
The potential tension between, on the one hand, increased bio-fuels production and, on the other hand, food production, biodiversity loss and deforestation have to be taken seriously.
Darytini sudėtingi kompromisai.
Difficult trade-offs have to be made.
Ypač sunku bus išvengti tolesnio miškų kirtimo.
A particular challenge will be to avoid contributing to further deforestation.
Pavojus vieną pakeisti kitu akivaizdus.
The risk for displacement is obvious.
Pavyzdžiui, kai augaliniai aliejai vis dažniau naudojami biokurui, staiga atsiranda alternatyva – miškų žemės atogrąžose.
For instance, when vegetable oils are increasingly used for bio-diesel, forest lands in the tropics present themselves as alternatives immediately.
Vienintelis veiksmingas būdas šiai įtampai panaikinti būtų kokia nors atlyginimo už „išvengtą miškų kirtimą“ sistema.
The only effective way to balance such pressures would be through some kind of a compensation scheme for “avoided deforestation”.
Pagrindinis atogrąžų šalių pajėgumas
Major potential in tropical countries
Atogrąžų ir paatogrąžių regionuose auginami biomasės augalai energijos vienam žemės vienetui požiūriu yra vidutiniškai 4–6 kartus našesni nei tipiniai vidutinio klimato zonose auginami augalai.
Biomass crops grown in tropical and sub-tropical regions, in terms of energy per unit of land, are 4-6 times more productive on average than typical crops grown in temperate climates .
Itin remiami žemės ūkio sektoriai EBPO šalyse padarė didelį neigiamą poveikį atogrąžų šalims.
Tropical countries have been impacted negatively by the heavily-subsidized agricultural sectors in OECD countries.
Žemės ūkio reforma galėtų suteikti realių galimybių modernizuoti, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ), žemės ūkio sektorius biokurą panaudojant tarsi paskatą.
Agricultural reform could offer real opportunities, not l east for the LDCs, to modernize their agricultural sectors, using bio-fuels as somewhat of a driver.
Prekyba bioenergija tarp Šiaurės ir Pietų grindžiama dideliais našumo ir gamybos kainų skirtumais.
The underlying logic for North-South bio-energy trade arises mainly from the large differences in productivity and cost of production.
Todėl nesunku pripažinti milžinišką daugelio Afrikos ir Lotynų Amerikos šalių siūlomą veiksmingos biokuro gamybos pajėgumą .
It is therefore natural to recognize the huge potential for effective bio-fuels production offered by many African and Latin American countries .
Importas iš šių žemynų Europos Sąjungai turėtų būti palankus pasirinkimas, jei gamyboje vadovaujamasi griežtais tvarumo kriterijais.
Imports from these continents ought to be a favored alternative for the Europea n Union, provided the production is guided by strict sustainability criteria.
Tačiau siekiant plėtoti biokuro pramonę, daugelyje mažų pajamų šalių būtina stiprinti gebėjimus.
However, to develop a bio-fuels industry most low-income countries are in great need of capacity building.
Paskutinė Komisijos iniciatyva – Pasaulinis klimato kaitos aljansas – turėtų būti puiki priemonė šiam tikslui pasiekti.
The recent Commission Initiative, the Global Climate Change Alliance, should be a perfect instrument for this.
Rekomenduojamas apdairus požiūris
Cautious approach recommended
Taigi, būti šios nuomonės referentu yra milžiniška atsakomybė.
Being draftsman of this report therefore feels like a huge responsibility.
Skubiai reikalingi biokuro tvarumo kriterijai, ypač plėtotina jų visuma.
The sustainability criteria for bio-fuels are urgently needed, at the same time immensely complex to develop.
Jei viskas būtų vykdoma tinkamai, biokuras galėtų teigiamai prisidėti prie klimato kaitos mažinimo ir energetinio saugumo.
If done the right way, bio-fuels should be able to contribute positively to climate change mitigation and energy security.
Jei ne, akivaizdus pavojus, kad biokuro iniciatyva gali baigtis didele nesėkme.
If not, the risk is obvious that the bio-fuels initiative could end in a big failure.
Dabar esame ankstyvajame biokuro kūrimo tarpsnyje.
We are presently in the early stages of bio-fuel developments.
Vykdoma politika turi būti glaudžiai susijusi su pastangomis didinti kuro našumą ir kurti elektrinius automobilius, kuro elementus ir t. t.
The policy pursued has to be closely integrated with the efforts for enhanced fuel efficiency as well as the development of electric vehicles, fuel-cells etc.
Be to, politika privalo labai skatinti pažangų biomasės naudojimą.
Moreover, the policy must provide strong incentives for innovation in the way biomass is used.
Nors kitos kartos biokuro moksliniai tyrimai atrodo daug žadantys, susiduriama su laiko problema.
While research efforts into the next generation of bio- fuels look promising, the problem is the time perspective.
Dauguma ekspertų abejoja, kad lignoceliulioze grindžiamos technologijos per kitus 10–15 metų bus neabejotinai perspektyvios komerciniu požiūriu.
Most experts doubt that technologies based on ligno-cellulose will be commercially viable in a significant way within the next ten to fifteen years.
Jei ši prognozė teisinga ir ES išlaikytų 10 proc. privalomą rodiklį, biokuro gamyba, pirmiausia grindžiama žemės ūkio kuru, sparčiai plis.
If this prediction is right - and the EU would maintain the 10% binding target – bio-fuels production will expand rapidly, based primarily on agro-fuels.
Tai turėtų didelę reikšmę maisto saugumui, biologinei įvairovei ir atogrąžų miškų naikinimo spartai.
This could have serious implications for food security, for biodiversity as well as for the rate of rainforest destruction.
Visi nežinomieji – atsižvelgiant ir į technologijų kūrimą, ir į žemės naudojimo paskirties keitimą – įtikinamai rodo, kad reikalingas apdairus ir planingas požiūris.
Because of all the unknowns – both with regard to technology developments but also to land use changes – there is a compelling argument for caution and a step-by-step approach.
Pasiūlytas 10 proc. planinis rodiklis atrodo pernelyg optimistiškas.
The proposed 10% binding target appears too optimistic.
Kritinė Komisijos pasiūlymo apžvalga
The Commission proposal on sustainability criteria for bio-fuels has its clear merits .
Komisijos pasiūlyme dėl biokuro tvarumo kriterijų esama aiškių pranašumų , tačiau daug ką reikia keisti.
However, there is need for significant changes.
Iš pradžių reikia išsakyti svarbią mintį.
At the outset, an important point has to be made.
Nustatydama tvarumo kriterijus, ES kuria atsinaujinančia energija grindžiamo transporto kuro aukščiausios kokybės rinką .
By establishing the sustainability criteria, the EU is creating a premium market for transport fuels based on renewable energy.
Savaime suprantama, kad dėl šios priežasties ES derėtų turėti visas teises nustatyti konkrečius reikalavimus tokiam kurui.
From this naturally follows, that the EU should have all the right to introduce specific demands on such fuels.
Kita bendroji pastaba susijusi su tuo, kad ES ne viena siekia reguliuoti atsinaujinančia energija grindžiamo transporto kuro diegimą.
A further general comment concerns the fact that EU is not alone in making efforts to regulate the introduction of transport fuels based on renewable energy.
Galutinis tikslas turėtų būti visame pasaulyje plačiai pripažintų tvarumo kriterijų priėmimas.
The ultimate goal ought to be the adoption of sustainability criteria that are widely accepted internationally.
Komisija raginama išplėsti dialogą su kitais pagrindiniais dalyviais bendram galimam supratimui pasiekti.
The Commission is called upon to broaden the dialogue with other major actors, the objective being to reach as common an understanding as possible.
Iš naujo apsvarstyti privalomą planinį rodiklį
Revise the binding target
Kai Europos Vadovų Tarybą pirmą kartą pritarė planiniam rodikliui, jis buvo sąlygiškas.
When the target was first agreed upon by the European Council it was conditional.
Buvo nustatytos trys sąlygos: 1) nustatyti tvarumo kriterijus, 2) antros kartos biokuro tinkamumas prekybai ir 3) iš dalies pakeisti Kuro kokybės direktyvą .
The three conditions set were: 1) the establishment of the sustainability criteria , 2) the commercial availability of second generation bio-fuels, and 3) the amendment of the Fuel Quality Directive.
Kritiškai vertinant pastaruosius mokslinius pranešimus, esama daug su biokuro plėtra susijusių abejonių.
When taking stock of recent scientific reports the uncertainties linked to the expansion of bio-fuels are many.
Šiuo pagrindu ir Europos aplinkos agentūros (EAA) mokslinis komitetas, ir Jungtinis tyrimų centras (JTC) rekomendavo atidėti 10 proc. planinį rodiklį.
This is the background why both the EEA Scientific Committee as well as the JRC went as far as recommending a suspension of the 10% target.
Pagrindiniai klausimai yra susiję su antros kartos biokuro tinkamumu prekybai ir biokuro gamybos tiesioginiais bei netiesioginiais žemės naudojimo padariniais.
Major questionmarks concern the commercial availability of second generation bio-fuels and the direc t as well as indirect land use effects of bio-fuels production.
Šiandien atsižvelgiant į daugybę nežinomųjų, atrodo, būtų atsakinga atšaukti sprendimą dėl 10 proc. planinio rodiklio ir siekti mažesnio, pvz., 8 proc. , ir imtis reguliariai persvarstyti visą politiką, įskaitant ir planinį rodiklį.
Given the many unknowns today, the responsible way forward seems to be to reverse the decision about the 10% renewable target and, instead, go for a lower target – like 8 % - and undertake regular reviews of the whole policy, including the target.
Tvarių atsinaujinančios energijos kategorijų diegimas
Introduce sustainable categories of renewable energy
Direktyvos tikslas – skatinti atsinaujinančią energiją.
The purpose of the Directive is to promote renewable energy.
Siekiant 20 proc. planinio rodiklio, derėtų daryti viską, kas įmanoma, taisyklėms ir reglamentams dėl atsinaujinančių šaltinių gamybos, įskaitant prieigai prie tinklo ir supaprastintoms administracinėms procedūroms, palengvinti.
To reach the 20% target, everything possible should be done to facilitate the rules and regulations pertaining to renewables production, including access to the grid and simplified administrative procedures.
Planavimo taisykles derėtų padaryti lankstesnes, bent jau tokiems atsinaujinančios energijos projektams, kurie a priori gali būti apibūdinti kaip tvarūs.
Planning rules need to be made more flexible, not least for such types of renewable energy projects that a priori can be defined as sustainable.
Energijai naudojamos biomasės tvarumo kriterijų išplėtimas
Expand the sustainability criteria to biomass for energy
Ypač reikalingi biokuro gamybą reguliuojantys tvarumo kriterijai.
The need is strong for sustainability criteria guiding bio-fuels production.
Tačiau būtų nelogiška energinę biomasę atskirti nuo kitų galimų jos panaudojimo galimybių.
However, it is not logical to single out only one part of the use of biomass for energy purposes from the rest.
Todėl pasiūlyta tvarumo kriterijus išplėsti visoms energinės biomasės naudojimo sritims.
It is therefore proposed to extend the sustainability criteria to all uses of biomass for energy.
Šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio normos kriterijai
Criteria for GHG savings
Nuomonės referento požiūriu, pasiūlyta 35 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio norma pernelyg maža.
The proposed GHG saving of 35% is, in the opinion of your draftsman, too little ambitious .
Nustačius tokį mažą planinį rodiklį, šiandien rinkoje esantis pagrindinis biokuras bus laikomas tinkamu ir kils pavojus gamybą paversti nenašia, nepakankamai palankia klimatui ir sukeliančia galimai didelius netiesioginius žemės naudojimo padarinius.
By setting such a low target, the majority of biofuels in the market today will qualify, with a risk of locking production into inefficient production with limited climate benefits and potential large in-direct land use effects.
Be to, esant tik 35 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribinei normai, menkinamas didelis našios biokuro gamybos pajėgumas atogrąžų šalyse .
Moreover, with a GHG threshold of only 35%, the significant potential for efficient bio-fuels production in the tropics is being downplayed.
Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas – tai, kad Komisijos pasiūlyme neskatinama siekti pažangos ir gerinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo įgyvendinimo.
Lastly, but not the least, no real incentive for innovation and GHG performance improvement is offered in the Commission proposal.
Siekdamas, kad būsimas biokuras būtų palankesnis klimatui, nuomonės referentas siūlo įsigaliojus direktyvai nustatyti 50 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribinę normą.
In order for future biofuels to deliver more in terms of climate benefits the proposal of your draftsman is a GHG saving threshold of 50% from the entry into force.
Be to, norint skatinti geriausias atsinaujinančios energijos alternatyvas transporto sektoriuje, tarp jų elektros energiją bei vandenilį, galimos paramos sistemos, įskaitant subsidijas, valstybėse narėse turėtų būti proporcingos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio normai.
In addition, in order to give incentives to the best alternatives for renewable energy in transport (including also electricity and hydrogen) possible support schemes, including subsidies, in Member States should be proportional to the GHG saving.
„Uždarų vietovių“ kriterijai
Criteria for "No-go areas"
Komisijos pasiūlyme kaip „uždaros vietovės“ neįtraukiamos tam tikros biokuro gamybai skirtos žemės, pvz., neliečiami miškai, gamtos apsaugai skirtos teritorijos, didelės biologinės įvairovės pievos ir kt.
The Commission proposal excludes certain types of land for the production of bio-fuels – in the form of “no-go” areas - like undisturbed forests, areas designated for nature protection, highly bio-diverse grassland etc.
Tai teigiamas dalykas.
This is positive.
Tačiau tam tikros pažeidžiamos vietovės neįtrauktos į pasiūlytą „uždarų vietovių“ sąrašą, kurį derėtų papildyti, pvz., priimant didelės gamtosauginės vertės žemių kategorijas.
However, the proposed list of “no-go” areas does omit certain sensitive areas and ought to be complemented, for instance by adopting the High Conservation Value Land categories.
Žemės naudojimo požiūriu, Komisijos pasiūlyme pasaulis piešiamas pernelyg tamsiomis spalvomis.
The Commission proposal paints the world too much in black and white with regard to land use..
Žemės plotai arba atveriami bet kokiai gamybai, arba jais draudžiama naudotis.
Land areas are either open to full production or prohibited for use.
Siekiant panaudoti ribotą biomasės kiekį, jei tai daroma tvariai, derėtų leisti tvariai valdyti ir Europos, ir atogrąžų miškus.
In European forests, as well as in tropical forests, sustainable management ought to be possible, so that limited amounts of biomass can be used, if it is done in a sustainable way.
Socialiniai kriterijai
Social criteria
Šiame pranešime Komisijai siūloma kas dvejus metus parengti specialų pranešimą dėl viso su išaugusia paklausa ir biokuro naudojimu susijusių socialinių padarinių spektro.
The proposal of this report is for the Commission to draw up a special report every second year, pertaining to a whole range of social impacts of the increased demand and use of bio-fuels.
Šiltnamio efektą sukeliančių dujų normos apskaičiavimo metodas
Methodology for calculation of GHG savings