natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šio pranešimo, pavadinto „Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos siekis ES– visuotinio konkurencingumo būtina sąlyga?“ , tikslas – paskatinti Europos Parlamento narių diskusiją apie Europos ir nacionaliniu lygmenimis priimtų priemonių, kuriomis siekiama ES politikos tikslų, įskaitant konkurencingumo pasaulyje didinimą, tarpusavio priklausomybę ir papildantį pobūdį.
This report, entitled Achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness? is intended to spur debate among the Members of the European Parliament on the interdependence and complementary nature of the measures adopted at European and national level to fulfil the objectives of EU policies, including that of increasing global economic competitiveness.
Pranešime siekiama pabrėžti, koks vaidmuo integracijos procese tenka sanglaudos politikai ir kaip ji prisideda prie ES konkurencingumo pasaulyje didinimo.
The report seeks to provide a framework highlighting the integrating role of cohesion policy and the contribution it makes to increasing the EU’s global competitiveness.
Pranešėjo pozicija
Rapporteur’s approach
Dėl pasaulyje ir Europoje susiklosčiusių aplinkybių regionai arčiausiai susidūrė su kilusiomis problemomis, susijusiomis, pavyzdžiui, su klimato kaita, gyventojų senėjimu, socialine migracija ar energetika, arba su problemomis, kylančiomis dėl ekonominės ir finansinės krizės, kurios poveikis juntamas vietos lygmeniu.
The global and European context has pushed the regions to the fore owing to the challenges that confront them, be these in the field of climate change, ageing of the population, social migration or energy, or the challenges arising from the economic and financial crisis, whose impact is being felt at local level.
Pranešėjas mano, kad sanglaudos politika yra pagrindinė ES politikos sritis, kurią įgyvendinant regionai galės kiek galima geriau spręsti šias problemas, taigi ir padėti didinti ES konkurencingumą pasaulyje:
Your rapporteur takes the view that cohesion policy is the EU’s key policy for enabling the regions to face these challenges as best as possible and hence to help increase the EU’s global economic competitiveness, by:
- užtikrinant bendrus gyvenimo standartus visiems ES piliečiams; ir
- ensuring common living standards for all EU citizens; and
- remiant vystymąsi pasitelkiant vietos ir regionų ypatybes ir tokiu būdu kuriant pridėtinę vertę ir ekonominį našumą.
- supporting development by harnessing local and regional specificities, thereby generating added value and economic productivity.
Sanglaudos politika labiausiai prisidėjo siekiant Lisabonos strategijos tikslų, tačiau pranešėjas mano, kad norint konsoliduoti gautus rezultatus ir lauktą jų poveikį būtina toliau investuoti į visų rūšių infrastruktūrą, nes ji yra konkurencingesnės ekonomikos pagrindas.
Cohesion policy has made a major contribution to meeting the Lisbon Strategy objectives, but to consolidate the results obtained and their expected impact, your rapporteur considers that continued investment needs to be made in infrastructure of all types, as a basis for increasing economic competitiveness.
Infrastruktūra – pagrindinis didesnio konkurencingumo pasaulyje veiksnys
Infrastructur e – a fundamental factor in increasing global competitiveness
Infrastruktūra yra vienas iš svarbiausių ramsčių, vertinamų tarptautiniu mastu siekiant nustatyti ekonomikos konkurencingumą; ji sudaro galimybes įveikti sunkumus, patiriamus dėl atstumo, ir užtikrinti investicijų ir darbo jėgos mobilumą.
Infrastructure is one of the main pillars assessed internationally to ascertain levels of economic competitiveness; it makes it possible to cancel out the effect of distances and ensure the mobility of investment and of the workforce.
Strategijos „Europa 2020“ tikslas sukurti konkurencingą, susietą ir ekologiškesnę ekonomiką gali būti pasiektas modernizavus ir sujungus infrastruktūrą ir remiant investicinius planus bei vystymosi projektus, atitinkančius specifines kiekvieno regiono ypatybes.
The EU 2020 objective of a competitive, connected and greener economy can be achieved by modernising and interconnecting infrastructure and supporting investment plans and development projects that are in tune with the specific characteristics of each region.
Šį požiūrį galima perspektyviai realizuoti naudojant naujoviškus metodus ir priemones.
That approach can be viably implemented by using innovative methods and instruments.
Pranešėjas mano, jog itin svarbu siekti teritorinės sanglaudos, nes vertinant teritoriniu lygmeniu galima išsiaiškinti:
Your rapporteur considers it essential to achieve territorial cohesion, since it is at a territorial level that one can see the extent to which:
- kiek regioninės plėtros proceso programavimas atitiko teritorijos poreikius ir konkrečias galimybes;
- programming of the regional development process was in keeping with the needs and specific potential of an area;
- ar dalyvaujantys partneriai turi pakankamai institucinių pajėgumų užtikrinti kiek galima geresnį ES lėšų įsisavinimą;
- the partners involved enjoy sufficient institutional capacities to ensure the best possible rate of absorption of EU funding;
- ar ES teikiama parama yra ilgalaikė ir grindžiama rezultatais, gautais įgyvendinant ES finansuojamus projektus, ir kiek ją teikiant užtikrinamas tvarumas.
- the support provided by the EU is long‑term support that builds on the results obtained through the implementation of EU‑funded projects and ensures sustainability.
Dėl skirtingo lygio decentralizacijos ir daugiasluoksnių valdymo sistemų susidaro s¹lygos, kurios aiškiausiai matomos vietos ir regionų lygmenimis, ir užtikrinti, kad viešai, Europos ar nacionaliniu lygmeniu, finansuojamos priemonės būtų papildomosios ir tuo pat metu išvengiama pakartotinio finansavimo, yra tikra užduotis, kuri¹ reikia spręsti vietos lygmeniu.
Disparities in levels of decentralisation and multi‑layered systems of government create situations that are most clearly visible at local and regional level, and ensuring that measures funded publicly – at European or national level – are complementary while avoiding any overlapping of financing are genuine challenges that need to be addressed at local level.
Būtina užtikrinti horizontalų ir vertikalų skirtingų valdymo lygmenų, taip pat ir veiklos sričių bei intervencijos rūšių koordinavimą.
There is a need to ensure horizontal and vertical coordination between different levels of government, and between fields of activity and types of intervention.
Kad, užtikrinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ypač pasienio regionuose, būtų pasiekti bendri vystymosi standartai, reikia:
Ensuring common standards in the development achieved via economic, social and territorial cohesion, particularly in border regions, calls for:
- kokybiško programavimo, pagrįsto visų susijusių lygmenų ir sektorių suinteresuotų šalių dalyvavimu;
- high‑quality programming based on involvement of the stakeholders from all the relevant levels and sectors;
- ir programavimo, ir įgyvendinimo etapais naudotis aktualiais ir vienodais statistiniais duomenimis ir rodikliais;
- utilisation of relevant and uniform statistics and indicators at both the programming and implementation stages;
- įdiegti stebėsenos sistemą, tiksliai sukurt¹ taip, kad galima būtų stebėti ir analizuoti visus rodiklius ir padarinius;
- implementation of a monitoring system specifically scaled to enable a whole range of indicators and impacts to be observed and analysed;
- visiems valdymo lygmenims ir regioniniams veiklos sektoriams skleisti informaciją apie įvertinimų rezultatus.
- dissemination of the results of evaluations to all levels of government and regional sectors of activity.
Turint mintyje tai, kad struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas yra pagrindinės finansinės priemonės, kuriomis remiamas regionų lygmeniu nustatytų plėtros tikslų siekis, būtų pageidautina maksimaliai padidinti jų teikiamą pridėtinę vertę:
In view of the fact that the Structural Funds and the Cohesion Fund are the main financial instruments in support of achieving the development objectives set at regional level, it would be desirable to maximise the added value they generate by:
- remiant vietos ir regionų valdžios pastangas didinti administracinius pajėgumus, nes įrodyta, jog trūksta planavimo kompetencijos ir kokybės.
- bolstering the efforts made by the local and regional authorities to develop administrative capacity, as there is a proven need for planning expertise and quality.
Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti kokybišką techninę pagalbą, o ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos įgyvendinimo procesas turi būti stiprinamas vietos ir regionų lygmenimis;
The Member States and the Commission must guarantee quality technical assistance and the process of implementing economic, social and territorial cohesion must be enhanced at local and regional level;
- supaprastinant struktūrinio ir sanglaudos finansavimo paskirstymo procedūras;
- simplifying the procedures for the allocation of structural and cohesion funding;
- sukurti sistemą, kuri yra reikalinga siekiant, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė regionams būtų perspektyvus ir realus pasirinkimas.
- developing the framework needed for public-private partnerships to be a viable and realistic option for regions.
Daugelyje valstybių narių, nepaisant to, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra laikoma alternatyva, nėra pakankamai aiškios teisinės sistemos, o regionų lygmenyje – techninių žinių, kurie sudarytų šiai partnerystei sąlygas.
There are many Member States in which, despite public-private partnerships being considered an alternative, there is no sufficiently clear legal framework and know‑how at the regional level to enable such an approach.
Pavyzdžiui, būtina, kad EIB teiktų reikiamą techninę pagalbą valdžios institucijoms, kad šios galėtų kurti tokias partnerystes.
It is necessary, for example, for the EIB to provide the requisite technical assistance to the authorities so that they can form such partnerships.
Turėtų būti atsižvelgta į visus punktus, kad kito programavimo laikotarpio metu, remiantis ES 2020 m. tikslų visą apimančia programa, regionai galėtų patys prisidėti prie tvarios plėtros ir siektų užtikrinti bendrą gyvenimo lygį.
All the points have to be taken into consideration, so that in the next programming period, under the overarching framework of the EU 2020 objectives, the regions can make their own contributions to sustainable development and ensure that common living standards are met.
Atsižvelgiant į sanglaudos politikos vaidmenį mažinant Europos regionų plėtros skirtumus, nuo 2013 m. ji turi tapti pagrindine politikos sritimi.
After 2013, cohesion policy has to become a mainstay policy, in view of its decisive role in reducing the disparities in development between European regions.
Tiesa, kad kilusi ekonomikos ir finansų krizė gali paskatinti tam tikras permainas, tačiau branda ir lankstumas padės patenkinti labai skirtingus regionų poreikius.
It is true that the onset of the economic and financial crisis may trigger certain changes, but with maturity and flexibility it will be possible to satisfy the very differing needs of the regions.
Dėl šios priežasties pranešėjas mano, jog būtina sudaryti trišalį Komisijos, valstybių narių ir regionų susitarimą, kuriame būtų aiškiai nustatyti kiekvienos šalies vaidmuo siekiant nustatytų tikslų.
This is one reason why your rapporteur considers that a tripartite agreement/commitment is needed between the Commission, Member States and the regions which clearly sets out the roles each is to play in seeking to achieve the objectives set.
Gebėjimas reaguoti į globalizaciją pagerina pasaulinės ekonomikos konkurencingumą.
Global economic competitiveness is bolstered by this ability to respond to globalisation.
Europos ir nacionaliniai finansiniai ištekliai, naudojami vykdant tyrimų, plėtros ir naujovių projektus, nėra vieningai patvirtinti, reiškia, kad reikia didinti administracinius pajėgumus regiono lygmeniu, kol bus nurodyti nauji esamų problemų sprendimai.
The take‑up of the European and national financial resources available for projects involving research, development and innovation is not uniform, meaning there is a need to increase administrative capacity at the regional level so that fresh solutions can be pinpointed to current problems.
Jūsų pranešėjas mano, kad kai tik bus pasiektas tikslas, kuriuo siekiama užtikrinti panašią gyvenimo kokybę sudarant galimybę pasinaudoti infrastruktūra ir paslaugų kokybe, regionuose bus galima sutelkti dėmesį ties priemonėmis, kuriomis siekiama gerinti ekonomikos vietos potencialą, didelė svarbą teikiant vietos tyrimų tobulinimui, vystymosi ir naujovių politikai bei atitinkamai regiono infrastruktūrai.
Your rapporteur takes the view that once the objective has been met of ensuring a similar quality of life by enabling access to infrastructure and quality services, the regions can concentrate on measures aimed at developing local economic potential, with an important stage being the development of local research, development and innovation policies and the appropriate regional infrastructure.
dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus
on international trade policy in the context of climate change imperatives
Pranešėjas: Yannick Jadot
Rapporteur: Yannick Jadot
Jo Leinen , Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
Jo Leinen , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
(*) Susiję komitetai (Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis).
(*) Associated committees - Rule 50 of the Rules of Procedure
AIŠKINAMOJI DALIS ............................................................................................................16
EXPLANATORY STATEMENT ..............................................................................................15
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ (*) 18
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 17
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................23
OPINION of the Committee on Development ......................................................22
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI ........................................................26
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................25
Changements Climatiques 2007: Rapport de Synthèse ), redaktoriai – Rajendra K. Pachauri ir Andy Reisinger, Ženeva, 2007 m.,
Climate Change 2007: Synthesis Report ; edited by Rajendra K. Pachauri and Andy Reisinger, Geneva 2007,
– atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2009 m. spalio 29 ir 30 d. išvadas dėl derybų klimato klausimu,
– having regard to the Conclusions of the European Council of 29-30 October 2009 relating to climate negotiations,
– atsižvelgdamas į ankstesnes Parlamento rezoliucijas dėl klimato kaitos, visų pirma į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo klimato kaitos klausimu rezultatų
– having regard to Parliament's previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen summit
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0019 . ir 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos
Texts adopted, P7_TA(2010)0019 . , and of 29 November 2007 on trade and climate change
OL C 160, 2010 6 19, p.
OJ C 160, 19.6.2010, p.
– atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos ataskaitą ir 2008 m. birželio 26 d. pradėtą Jungtinių Tautų aplinkos programą „Prekyba ir klimato kaita“,
– having regard to the World Trade Organization and United Nations Environment Programme report on trade and climate change launched on 26 June 2008,
– atsižvelgdamas į galutinį valstybių ir vyriausybių vadovų pareiškimą, priimtą 2009 m. rugsėjo 24–25 d. įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo Pitsburge metu,
– having regard to the final declaration by heads of State and Government at the G20 Pittsburgh Summit on 24 and 25 September 2009,
– atsižvelgdamas į 2010 birželio mėn. paskelbtą Klimato strategijos instituto tyrimą „Kova su anglies dioksido nutekėjimu nevienodų anglies dioksido kainų pasaulyje“
– having regard to the Climate Strategies institute's study entitled ‘Tackling leakage in a world of unequal carbon prices’ published in June 2010
Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices ) – tyrimas Verts/ALE frakcijos užsakymu, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html. , 2010 m. kovo mėn. paskelbtą CE Delft instituto tyrimą „Kodėl ES galėtų ir turėtų nustatyti aukštesnius išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslus“
Susanne Droege and Simone Cooper, Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices - A study for the Greens/EFA Group, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html. ; the CE Delft institute's study ‘Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets’, published in March 2010
The Carbon Rich List: The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme ), ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos bendrovių analizė, sudaryta bendradarbiaujant su „carbonmarketdata.com“, 2010 m. vasario mėn., http://www.climnet.org/index.php?option=com_docman&task=doc_download&Itemid=55&gid=1551. ir Carbon Trust instituto tyrimą „Tarptautiniai anglies dioksido srautai“,
Anna Pearson, The Carbon Rich List : The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme , Company analysis of the EU Emissions Trading Scheme compiled in association with carbonmarketdata.com, February 2010, http://www.climnet.org/index.php?option=com_docman&task=doc_download&Itemid=55&gid=1551. , and the Carbon Trust institute’s study, ‘International carbon flows’,
– atsižvelgdamas 2008 m. paskelbtą tarptautinį vystymuisi skatinti skirtų žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimą
– having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development published in 2008
– atsižvelgdamas į Energijos chartijos su investavimu susijusias nuostatas, kuriomis remiamasi 2009 m. balandžio 27 d. byloje „Vattenfall Europe Generation AG prieš Vokietijos Federacinę Respubliką“
– having regard to the rules on investment in the Energy Charter, which are behind the case of ‘Vattenfall Europe Generation AG v. Federal Republic of Germany of 27 April 2009
Tarptautiniame ginčų dėl investicijų sprendimo centras.
International Centre for Settlement of Investment Disputes, ICSID Case No.
Byla ICSID Nr. ARB/09/6 , kurioje bendrovė iškėlė ieškinį valstybei narei, griežtinančiai aplinkos apsaugos taisykles,
ARB/09/6 in which a company attacks a Member State imposing stricter environmental rules,
Ontarijo energetikos ministerija, Ekologiškos energijos aktas, http://www.mei.gov.on.ca/en/energy/gea/ ,
Ontario Ministry of Energy, Green Energy Act, http://www.mei.gov.on.ca/en/energy/gea/ ,
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos bei Vystymosi komitetų nuomones ( A7-0310/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Development ( A7‑0310/2010 ),
A. kadangi per pastarąjį šimtmetį žemės temperatūra jau padidėjo ir toliau didės, kadangi klimato kaitos ekonominis, socialinis ir ekologinis poveikis įgauna nerimą keliantį mastą ir kadangi būtina pasiekti, kad šis atšilimas būtų ne didesnis nei 2°C,
A. whereas the Earth’s temperature has already increased over the last century and will continue to increase and whereas the economic, social and ecological repercussions of global warming are assuming worrying proportions and it is vital to limit this warming to less than 2°C,
B. kadangi JT aukščiausiojo lygio susitikime dėl klimato kaitos Kopenhagoje pasiektas susitarimas yra nepakankamas, o Europos Sąjunga nesugebėjo jame vaidinti vadovaujamojo vaidmens, nes jos tikslai buvo nepakankamai ambicingi ir ji neturėjo vieningos pozicijos,
B. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate; whereas the European Union did not manage to play a leading role because its objectives lacked ambition and it failed to present a united front,
C. kadangi JT aukščiausiojo lygio susitikime dėl klimato kaitos Kopenhagoje pasiektas susitarimas yra nepakankamas ir nuviliantis, kadangi derybų partneriai nesugebėjo pasiekti visuotinio sutarimo, o Europos Sąjunga nesugebėjo prisiimti vadovaujamojo vaidmens ir neturėjo vieningos pozicijos,
C. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate and disappointing; whereas the negotiating partners did not manage to reach global consensus, and the European Union did not manage to assume a leading role and failed to present a united front;
D. džiaugdamasis Europos Vadovų Tarybos užmojais iki 2050 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį nuo 80 iki 95 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, nes šį tikslą pasiekti būtina, kad ES vėl galėtų tapti tarptautine lydere klimato srityje, nes kitos šalys ėmėsi didelių įsipareigojimų ekologinės ekonomikos srityje, visų pirma priimdamos savo ekonomikos atkūrimo planus; tvirtai remia Europos tikslą, nepriklausomai nuo tarptautinių derybų rezultatų, iki 2020 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc.;
D. welcoming the European Council’s goal of reducing European greenhouse gas emissions by 80-95% by 2050 compared with their 1990 levels, this target being necessary for the EU to regain its leading role in international climate initiatives, as other countries have made strong commitments to developing a green economy, notably through their economic recovery plans; strongly supporting the objective of cutting European emissions by 30% by 2020, regardless of the outcome of international negotiations,
E. kadangi aukščiausiojo lygio susitikimas Kankūne yra unikali dialogo esminiais klausimais galimybė, jame reikia priimti teisiškai privalomas priemones ir daug griežtesnes tikrinimo procedūras ir jis turi tapti svarbiu etapu siekiant priimti visaapimantį ir veiksmingą teisiškai privalomą susitarimą, kuris padėtų apriboti visuotinį atšilimą žymiai mažiau nei 2°C,
E. whereas the Cancun Summit provides a unique opportunity for a substantive dialogue, should adopt legally binding instruments and much stronger verification procedures and should be a key step towards a comprehensive and legally binding operational agreement to help keep global warming well below 2°C, ,
F. kadangi kova su klimato kaita yra konkurencingumo rodiklis ir kadangi Europos prioritetai šioje srityje yra energijos tausojimas ir atsinaujinanti energija, kuriais galima pagerinti ES energetinį saugumą ir kurie turi didelį potencialą pramonės, inovacijų, regioninės plėtros ir darbo vietų kūrimo srityse,
F. whereas combating climate change is a factor in competitiveness, with Europe's priorities being energy savings and renewable energies that help improve EU energy security and offer major potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation,
G. kadangi dėl subsidijuojamos energijos ir neriboto išmetamo CO2 kiekio kai kuriose šalyse sukuriamas santykinis pranašumas,
G. whereas subsidised energy and unrestricted CO2 emission in certain countries create a comparative advantage,
H. kadangi Europos Sąjungos atsakomybė už klimatą negali apsiriboti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu jos teritorijoje, nes remiantis naujais skaičiavimais dėl vartojimo išmetamų šių dujų kiekis yra žymiai didesnis už kiekį, išmetamą dėl gamybos: Jungtinėje Karalystėje – 35 proc., Prancūzijoje – 45 proc., o Švedijoje – 60 proc.,
H. whereas the European Union's climate responsibility cannot be limited to greenhouse gas emissions on its own territory, as recent estimates put consumption-related emissions well in excess of production-related emissions, with figures of around 35% for the United Kingdom, 45% for France or 60% for Sweden,