natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos Europos diskusijose turi vaidinti svarbų vaidmenį; mano, kad jų vaidmenį reikėtų stiprinti vykdant tikslinius bendradarbiavimo projektus viešųjų ryšių erdvėje;
Believes that civil society organisations have an important role to play in the European debate; takes the view that their role should be enhanced by means of targeted cooperation projects in the public communication sphere;
Žiniasklaida ir ES
Media and the EU
20. pabrėžia poreikį iš specializuotų, akredituotų žurnalistų Briuselyje sudaryti korespondentų grupę, kurios užduotis būtų pedagogiškiau informuoti apie ES naujienas, užtikrinti nepriklausomybę nuo redakcinės kontrolės, siekiant, kad ši grupė informaciją teiktų visiškai skaidriai ir ES visuomenei prieinamu būdu;
Stresses the need to set up a group of correspondents from among the specialised, accredited journalists in Brussels, whose role would be to cover EU news in a more instructive manner while guaranteeing editorial independence, with the purpose of this ‘taskforce’ being to provide information in a manner that is fully transparent and accessible to the EU public;
23. siūlo, kad Komisija skatintų ir finansuotų transliuotojų ir kitų žiniasklaidos darbuotojų iš skirtingų valstybių narių keitimąsi gerąja informavimo apie ES reikalus patirtimi, taip pat visuomeninės ir privačios žiniasklaidos sektorių mokymą;
Suggests that the Commission promote and fund exchanges between broadcasters and other media professionals from different Member States in relation to best practice in covering the EU, including training the public service and private media sectors;
25. palankiai vertina tai, kad daugelis žiniasklaidos operatorių, ypač visuomeniniai transliuotojai, daug investavo į naujas, interaktyvias, nelinijines žiniasklaidos paslaugas, apimančias naujienas ir aktualius reikalus, ypač internete, susijusius su Europa, todėl jos visų pirma prieinamos jaunesnei publikai;
Welcomes the fact that many media operators, and in particular public service broadcasters, have made a significant investment in new interactive, non-linear media services covering news and current affairs, especially on the internet, which include European content and as a result are above all reaching a younger audience;
29. pabrėžia, kad pagal Amsterdamo protokolą visuomeninio transliavimo apibrėžimas, organizavimas ir finansavimas priklauso valstybių narių kompetencijai; todėl ragina valstybes nares remiantis Amsterdamo protokolu apibrėžiant visuomeninių transliuotojų funkcijas įtraukti informavimą apie ES reikalus;
Stresses that, according to the ‘Amsterdam Protocol’, it is the competence of the Member States to define, organise and finance public service broadcasting; encourages the Member States, therefore, to include EU coverage when determining the remit of public service broadcasters, within the framework of the Amsterdam Protocol;
33. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog ES institucijos, gerindamos komunikacijos veiklą, dirbtų darniai; mano, kad ES institucijos turėtų padėti decentralizuoti ES komunikacijos politiką siekiant suteikti jai vietinį ir regioninį aspektą, kad skirtingi komunikacijos lygmenys būtų priartinti vienas prie kito, ir turėtų skatinti valstybes nares teikti visuomenei daugiau informacijos apie ES reikalus;
Stresses the importance of ensuring that the EU institutions work alongside each other in improving communication activities; takes the view that the EU institutions should help to decentralise EU communication policy in order to give it a local and regional dimension so as to bring different levels of communication closer to one another, and should encourage the Member States to provide the public with more information on EU-related matters;
38. pabrėžia, kad reikia EP informacijos biurų, kurie plačiajai visuomenei vietoje teiktų tikslinę informaciją apie Parlamento sprendimus ir veiklą; siūlo apsvarstyti galimybę informacijos biurams suteikti daugiau nepriklausomumo sprendžiant dėl ryšių su plačiąja visuomene būdų;
Highlights the need for EP information offices to go local and provide targeted information about Parliament’s decisions and activities to the general public; proposes that consideration be given to allowing the information offices greater independence in deciding how they communicate with the general public;
Žurnalistika ir naujoji žiniasklaida
Welcomes the fact that the European Parliament Prize for Journalism includes the category of new media;
45. pabrėžia, kad žurnalistų darbo pokyčiai skatina atviresnę, pareigingesnę žiniasklaidą, tarnaujančią vis geriau informuotoms bendruomenėms, tačiau pažymi, kad reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad tai būtų naudinga visai žurnalistikai ir kad tai neveiktų žurnalistų statuso;
Points out that changes to the way in which journalists pursue their profession are paving the way for more open and committed media serving communities that are increasingly well informed, but that steps must be taken to ensure that this is in the interests of journalism as a whole and does not affect the status of journalists;
Politika ir komunikacija yra dvi tos pačios monetos pusės.
Politics and communication are two sides of the same coin.
Tad kai politika nėra tinkamai nušviečiama, kyla problema.
Consequently a problem arises if politics fails to be communicated properly.
Šiuo atžvilgiu ES susiduria su didžiausiu iššūkiu.
It is in this context that the EU faces its greatest challenge.
Bendras šio pranešimo tikslas yra pristatyti, visų pirma ES institucijoms ir valstybėms narėms, būdus, kuriais Europos piliečiai gali labiau įsitraukti į reikalus, susijusius su ES.
The overall aim of this report is to present - notably to the EU institutions and Member States - ways in which European citizens can become more involved in matters regarding the EU.
Pranešime apžvelgiama, kaip pasinaudojant komunikacija galima inicijuoti, skatinti ir remti diskusijas apie Europą ir informacijos sklaidą, ar to būtų siekiama plačiau diskutuojant apie Europos reikalus nacionalinėje žiniasklaidoje, ar pasinaudojant Europos viešąja erdve
The report looks at how communication can initiate, encourage and further European debate and the flow of information, whether this is done through increased discussion of European matters in national media or through a European public sphere.
Nacionalinių viešųjų erdvių europinimas reiškia su Europa susijusių klausimų gausėjimą nacionalinėse erdvėse.
Europeanisation of the national public spheres refers to an increase of European issues in national spheres.
Europos viešoji erdvė yra susijusi su diskusija, kuri peržengia valstybių sienas ir yra skirta Europos visuomenei. .
The European public sphere refers to debate that transcends national borders and addresses a European public.
Norint paaiškinti ankstesnių pastangų sukurti Europos viešąja erdvę trūkumą, svarbiausi yra trys elementai.
Three elements are central in explaining the shortcomings of earlier attempts to establish a European public sphere:
ES yra sudėtingas subjektas, jį nelengva paaiškinti.
The EU is a complex entity, which is not easily explained.
Nėra vieno paprasto sprendimo, kaip sukurti Europos viešąją erdvę.
There is not one simple solution for the creation of a European public sphere.
Todėl reikia sujungti daug skirtingų sprendimų.
Consequently there is a need for a wide combination of different solutions;
Taigi labai svarbu, kad atsakingi valstybių narių ir ES institucijų vadovai prisiimtų savo atsakomybę.
Consequently, it is essential that the responsible leaders in Member States and EU institutions assume responsibility;
Europos viešoji erdvė turi būti pradedama kurti nuo apačios, o ši prasideda nuo Europos gyventojų.
The creation of a European public sphere must start from the bottom, departing from the European populations.
Tik šitaip tikroji nuosavybė priklausys visuomenei.
Only this way will the public have real ownership.
Viešosios Europos erdvės sukūrimo tikslo turi būti siekiama keliais lygmenimis.
The aim of creating a European public sphere is one that must be achieved on several levels.
Ši užduotis nėra skirta vien tik žiniasklaidai, bet ir politikams bei viešosioms institucijoms.
This task does not belong solely to the media but also to politicians and public institutions.
Komisija ir Parlamentas jau anksčiau ėmėsi iniciatyvos skatinti visos Europos diskusiją ir kai ko jau buvo pasiekta
Both the Commission and the Parliament have taken initiatives to further a pan-European debate in the past and there have been some achievements.
Europos rinkimų metu Parlamentas vykdė sėkmingą kampaniją portale „Facebook“ ir pritraukė 60 000 gerbėjų.
The Parliament carried out an effective campaign on Facebook during the European election, which resulted in 60,000 fans.
Komisija, dirbdama portale „EU Tube“, sėkmingai panaudojo komunikaciją internete ir ėmėsi svarbių darbų Europos viešųjų erdvių kampanijoje. .
The Commission used online communication effectively when working on EU Tube and has taken important steps with the European public spaces campaign.
Tačiau galima padaryti daug daugiau.
But much more can be done.
Institucinė ir technologinė padėtis dar niekad nebuvo tokia palanki.
The institutional and technological setting has never been better.
Lisabonos sutartis yra svarbus žingsnis ES demokratizacijos procese, o naujoji žiniasklaida suteikia naujų galimybių.
The Lisbon Treaty is an important step in the democratisation of the EU and new media present new possibilities.
Galimybė įtraukti piliečius yra daug didesnė nei kada anksčiau.
The potential for involving citizens is higher than ever before.
Tačiau kalbant apie tai, kad reikia įtraukti ES klausimus į valstybių narių darbotvarkę, padėtis nepagerėjo.
However, the situation has not improved accordingly when it comes to putting EU issues on the agenda in Member States.
Pagrindinė priemonė šiai spragai įveikti yra komunikacija.
The key instrument to overcoming this gap is communication.
Problema yra ne informacijos trūkumas; informacijos apie Europos klausimus sklaidos procese dalyvauja keletas subjektų: žiniasklaida ir institucijos, tačiau vien to nepakanka.
The problem is not the lack of information; several players - media as well as institutions - are involved in the dissemination of information on European issues but this alone is not sufficient.
Kalbant apie ES klausimus, atitinkami subjektai turi skirti piliečių informavimą nuo bendravimo su jais.
When dealing with EU questions, the relevant actors need to distinguish between informing and communicating with citizens.
Informavimas yra vienakryptis, o bendravimas – dvikryptis procesas, kurio metu vyksta dialogas.
Informing is a one-way process, whereas communication is a two-way process involving dialogue.
Informavimas tiesiog pateikiant turinį neužtikrina, kad tai sukels valstybių narių piliečių susidomėjimą.
Informing by merely making content available is no guarantee of creating interest among citizens in Member States.
Todėl būtina, kad „siuntėjas“, norėdamas užmegzti dialogą su piliečiais, vadovautųsi komunikacijos principais.
It is therefore imperative that the ‘sender’ follow the principles of communication in order to create dialogue with citizens.
Politinė padėtis
The Political Setting
Stengiantis įtraukti piliečius į politinį dalyvavimą ES reikaluose, svarbūs du parametrai.
Two parameters play an important role when trying to involve citizens politically in EU matters:
Tiesioginis dalyvavimas, pavyzdžiui, rinkimai.
Direct participation such as elections.
Šiandien tai yra tik kas penkerius metus vykstantys Europos Parlamento rinkimai, o į svarbias pareigas, pavyzdžiui, Vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko, skiriama piliečiams nedalyvaujant
Today this is limited to EP elections every five years while important posts, such as the High Representative, the President of the Commission and President of the European Council, are appointed without the involvement of citizens;
Šiuo atžvilgiu pranešėjas pritaria piliečių iniciatyvai, kuri gali būti tiesioginio dalyvavimo pavyzdys. .
In this regard the rapporteur welcomes the citizens’ initiative as an example of direct participation.
Europos politinė kultūra nacionaliniu lygmeniu yra gyvybiškai svarbi.
European political culture at national level is vital.
Jeigu norima, kad valstybių narių piliečiai tikrai pradėtų domėtis Europos reikalais, labai svarbu, kad nacionalinių parlamentų nariai būtų susiję su ES politika ir didintų informuotumą apie Europos teisės aktus savo nacionalinėse erdvėse.
If citizens in Member States are to take a genuine interest in European matters, it is essential that national MPs deal with EU politics and raise awareness on European legislation in their national spheres.
Nacionaliniu lygmeniu Europos reikalų ministras yra žingsnis tinkama kryptimi ir jis turėtų būti laikomas stipriu politiniu signalu, kad ES reikalams turi būti skiriama daugiau svarbos darbotvarkėje.
At national level, a minister for European affairs is a step in the right direction and should be seen as a strong political signal to put the EU high on the agenda.
Dar svarbiau, Europos reikalų ministras yra atramos taškas, kuriam piliečiai gali užduoti klausimus ir tikėtis atsakymų, taip skatindami Europos viešosios erdvės kūrimą.
More importantly, a minster for European affairs represents a point of reference to which citizens can direct questions and demand answers, thus furthering the creation of a European public sphere.
Tikras iššūkis bus sukurti tikrą visų Europos institucijų bendradarbiavimo kultūrą ES komunikacijos prasme, kaip išdėstyta 2008 m. jungtinėje deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“.
The challenge will be to establish a real culture of cooperation between all European institutions in terms of communicating the EU, as laid out in the 2008 joint declaration ‘Communicating Europe in Partnership’.
Tai turėtų apimti nacionalinių vyriausybių bei parlamentų ir ES bendradarbiavimą.
This should include cooperation between the EU and national governments and parliaments.
Lisabonos sutartis
Lisbon treaty
Du elementai, nustatyti Lisabonos sutartyje, yra konkretūs veiksmai, siekiant dar labiau įtraukti piliečius į Europos reikalus.
Two elements established by the Lisbon Treaty represent concrete steps to further engage citizens in European matters:
Lisabonos sutartyje nustatytas aktyvesnis nacionalinių parlamentų dalyvavimas.
The Lisbon Treaty introduces a higher degree of involvement of national parliaments.
Pranešėjas pritaria šiam žingsniui, nes jis didina informacijos ir komunikacijos lygį.
The rapporteur welcomes this step as it raises the level of information and communication;
Europos piliečių iniciatyva įvedama galimybė piliečiams aktyviai dalyvauti ES reikaluose, įpareigojant Komisiją imtis veiksmų.
The European Citizens’ Initiative introduces the possibility for citizens to engage actively in EU issues by committing the Commission to take action.
Tai yra didelė komunikacijos galimybė, nes faktas, kad surinkta milijonas parašų, savaime yra vertas dėmesio ir juo greičiausiai bus susidomėta žiniasklaidoje.
It contains great potential for communication as the collection of one million signatures in itself is a good story and something that is likely to cause interest in the media.
Be to, iniciatyva yra tarpvalstybinė veikla, kuri prisidės prie Europos viešosios erdvės sukūrimo.
Moreover, the initiative is a cross-border activity that will contribute to creating a European public sphere.
Tai, kad valstybių narių žiniasklaidoje trūksta žinių apie ES, yra gerai žinoma.
The lack of EU coverage in the media in Member States is a well-known fact.
Siekiant sukurti Europos viešąją erdvę, piliečiai turėtų būti artimesni ES institucijų politiniam gyvenimui.
In order to establish a European public sphere, citizens should be in much closer contact with the political life of the EU institutions.
Bendras ES žinių žiniasklaidos vaizdas yra reguliarūs rašytinės spaudos reportažai apie ES reikalus, tačiau televizijos žinių transliavimas (išskyrus kelias aiškias išimtis) galėtų būti gerokai patobulintas.
The overall picture of the media’s EU news coverage is that of a written press reporting regularly on EU issues, whereas TV news broadcasting (with a few clear exceptions) has substantial room for improvement.
Viešųjų paslaugų transliavimas
Public service broadcasting
Pranešėjas pripažįsta, kad viešųjų paslaugų transliavimo vaidmuo yra labai svarbus ir jį reikia toliau stiprinti ir remti politiškai.
The rapporteur recognises the essential role of public service broadcasting and its need for further strengthening and political support.
Iš patirties žinoma, kad rinka negali pateikti žinių, kurios aprėptų visą ES, todėl labai svarbu, kad valstybės narės užtikrintų, jog būtų laikomasi viešųjų paslaugų chartijų, siekiant garantuoti, kad ES žinios pasieks visuomenę.
History has shown that the market is not able to deliver substantial EU coverage, so it is crucial that Member States ensure that public service charters are respected in order to guarantee that EU coverage is delivered to the public.
ES iniciatyvos
EU initiatives
ES pradėjo ir rėmė keletą iniciatyvų, siekdama sukurti visą Europą apimančią žiniasklaidą, kurios žinomiausi pavyzdžiai yra „Euronews“ ir „EuroparlTV“.
The EU has launched and supported several initiatives in an attempt to create pan-European media, most notably Euronews and EuroparlTV.
„Euronews“ nesugebėjo patraukti plačios bendros ES visuomenės iš dalies dėl kalbos skirtumų šiai suprantant žurnalistiką ir naujienų rinkimą. „EuroparlTV“ yra technologinė naujovė, kuriai, deja, trūksta žurnalistinės svarbos.
Euronews has not managed to address a wide and collective public in the EU, partly due to the issues of language differences in the perception of journalism and news gathering.
Todėl pranešėjas mano, kad reikalingos tvirtos alternatyvos.
EuroparlTV is a technological innovation that does, however, suffer from lack of journalistic weight.
ES korespondentai
EU correspondents
Pastaraisiais metais akredituotų žurnalistų ES institucijose sumažėjo.
The number of journalists accredited to EU institutions has diminished over the last years.
Našumas dėl šio sumažėjimo nesumažėjo iš dalies dėl internetinės žiniasklaidos, o tai leidžia daryti prielaidą, kad žurnalistams nėra būtina fiziškai būti Briuselyje.
This decrease has not resulted in a decrease in output, not least due to online media, which has lead to the assumption that it is unnecessary for journalists to be physically present in Brussels.
Ši tendencija pranešėjui kelia nerimą.
This tendency worries the rapporteur.
Norint pranešti apie ES reikalus, korespondentams reikia būti Briuselyje.
Reporting of EU matters demands the presence of reporters in Brussels.
Tik susitikdami akis į akį su žmonėmis ir būdami ES institucijose ir šalia jų, korespondentai gali kurti išsamius tiriamuosius kasdienius reportažus iš Briuselio.
Only by meeting people face-to-face and being present in and around the EU institutions can reporters carry out in-depth investigative everyday reporting from Brussels.
Be to, ES reikalų nušvietimo skatinimas didinant viešųjų paslaugų transliuotojų personalo skaičių Briuselyje galėtų būti stimulas rinka paremtai žiniasklaidai didinti ir savo personalo skaičių.
Boosting EU coverage by increasing the presence of public service broadcasters personnel in Brussels could, furthermore, be an incentive for market driven media to increase their presence.
Technologija – naujoji žiniasklaida
Technology - New Media
Dialogas yra veiksminga priemonė piliečiams patraukti.
Dialogue is an effective means of engaging citizens.
Šiuo požiūriu naujosios internetinės socialinės žiniasklaidos vaidmuo yra svarbus.
In this regard new online social media play an important role.
Socialinė žiniasklaida apima tokias platformas, kaip „Twitter“ ir „Facebook“, kuriose vis daugiau politikų ir institucijų įsitraukia į dialogą su piliečiais.
Social media in this context include platforms such as Twitter and Facebook, where an increasing number of politicians and institutions engage in dialogue with citizens.
Yra daug priežasčių, kodėl socialinė žiniasklaida ypač tinkama komunikacijai.
There are a number of reasons why social media are particularly adequate for communication:
Socialinė žiniasklaida gali pasiekti naujas auditorijas, kurios nesidomi įprastinės žiniasklaidos kanalais.
Social media can reach new audiences who have no interest in conventional media channels.
Šios auditorijos nori ne vien pasiekti žiniasklaidą, bet ir į ją reaguoti, dalytis informacija ir ja naudotis.
These audiences expect not only to have access to media but to respond to it, share and use information;
Norint pasiekti šias auditorijas, reikia būti ten, kur vyksta pokalbis, t. y. „Facebook“, „Twitter“ ir kituose socialiniuose interneto tinkluose.
To reach these audiences one must be where the conversation takes place i.e. Facebook, Twitter and other online social networks;
Dėl socialinės žiniasklaidos galimas dialogas su piliečiais apie ES paskirtį.
Social media allow for dialogue with citizens on the purpose of the EU;
Internetinė komunikacija per socialinę žiniasklaidą reiškia pasiryžimą aktyviai dalyvauti internetinėse diskusijose ir svarstymuose.
Online communication through social media signals openness to engage actively in online debate and discussion.
Šioje srityje Parlamentas yra lyderis nuo praeitų metų, kai pradėjo aktyviai dalyvauti socialinėje žiniasklaidoje per Europos rinkimų laikotarpį.
The Parliament has been the frontrunner in this since last year when it took an active part in social media during the European election period;
Galiausiai socialinė žiniasklaida turi milžinišką potencialą bendrauti su jaunimu – ta amžiaus grupe, kurią tradiciškai ES ypač sunku pasiekti.
Finally, social media has tremendous potential to communicate with young people, an age group that the EU has traditionally found particularly hard to reach.
ES ir valstybės narės
EU and Member States
Europos Parlamentas padarė didelę pažangą skaidrumo srityje, pereidamas nuo palyginti uždaros institucijos prie dabartinių atvirų internete transliuojamų posėdžių.
The European Parliament has made significant progress in terms of transparency, moving from a relatively closed institution to one of open, web-streamed meetings.
Šis atvirumas turi būti dar tobulinamas, įgyvendinant plataus užmojo tikslus.
This openness must be improved further with ambitious goals.
Be to, reikia keisti komunikacijos politiką ES institucijų viduje.
Moreover there is a need for a change in communication policies inside the EU institutions.
Gairėse ES personalui turėtų būti pabrėžiama, jog yra lengviau gauti atleidimą nei leidimą.
The guideline for EU personnel should emphasise that it is easier to be forgiven than to get permission.
Tai reiškia, kad hierarchinėje sistemoje visų lygių tarnautojams turėtų būti leidžiama veikti skubiai, kai to reikia, duodant atsakymus ir piliečiams, ir spaudai.
This means that in a hierarchical system officials at all levels should be allowed to act promptly when required, both in terms of giving answers to citizens and the press.
Jeigu norima, kad nacionalinėse erdvėse būtų pradėtos diskusijos dėl ES reikalų, labai svarbu, kad ES institucijose būtų taikoma plataus užmojo komunikacijos politika.
If national spheres are to open up debate on EU matters, it is essential that the EU institutions maintain an ambitious communication policy.
Europos ir nacionaliniai vadovai bei institucijos yra atsakingi už informacijos sklaidą ne tik tradiciniais būdais, bet ir tokiomis žiniasklaidos formomis, kuriose aktyviai dalyvauja piliečiai.
European and national leaders and institutions bear the responsibility of disseminating information, not only through traditional channels but through media formats where citizens play an active role.
Tam yra svarbu, kad personalas būtų tinkamai mokomas, kad išsiugdytų komunikacijos įgūdžius.
For this it is essential that personnel receive relevant training to develop their communication skills.
Be to, turi būti stiprinami ES ir valstybių narių ryšiai.
Furthermore, links between the EU and Member States must be strengthened.