natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AF. kadangi norint apsaugoti Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir naujoves sukuriamą vertę, būtina šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema,
AF. whereas a modern Union trademark system is essential in order to protect the value represented by investments made by European companies in design, creation and innovation,
AG. kadangi reikia užtikrinti strategines investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius, pavyzdžiui, suteikti galimybę naudotis finansavimu, pritaikytu atsižvelgiant į jų ypatumus ir poreikius, siekiant Europos ekonomikai suteikti visiško dinamiškumo,
AG. whereas there must be a guarantee of strategic investments in CCI, for example through access to funding which is adapted to their specific characteristics and needs, in order to enable them to play a full part in boosting the European economy,
AH. kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka esminį vaidmenį plėtojant kūrybinius centrus vietos ir regionų lygmeniu, dėl kurių teritorijos tampa patrauklesnės, skatinama kurti ir plėtoti įmonių veiklą ir didinti užimtumą vietos ir regiono ekonomikos srityje, regionas tampa patrauklesnis turistams, steigiamos naujos įmonės ir gerinamas regiono paveikslas, ir skatinama kultūros ir kūrybos sektorių veikla, taip pat raginama saugoti, remti ir vertinti Europos kultūros paveldą, padedant daugeliui įstaigų, pavyzdžiui, vietos ir regiono valdžios institucijoms,
AH. whereas CCI play a major role in developing centres of creativity at local and regional level which make regions more attractive and allow businesses and jobs anchored in the local and regional economic fabric to be created and developed, make the regions more attractive to tourists, promote the setting up of new businesses and enhance the profile of these regions, and promote the cultural and artistic sector and the preservation, promotion and enhancement of the European cultural heritage thanks to numerous agencies such as local and regional authorities,
AI. atsižvelgdamas į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) ir patvirtintą bei finansuojamą 2011-2013 m. regioninį veiksmų planą (RVP),
AI. whereas the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) and its regional action plan (RIP) have been approved and funded for 2011-2013,
AJ. kadangi yra tinkama proga įvertinti Europos kūrybos sektorių sąjungos vaidmenį,
AJ. whereas the role of the European Creative Industries Alliance (ECIA) should be enhanced,
1. pabrėžia, kad būtina nagrinėti kultūros ir kūrybos sektorius ir jų veiklos poveikį Europos ekonomikai, t. y. nustatyti, apibrėžti ir aprašyti kiekvieną jo padalinį atskirai, siekiant išsiaiškinti visą jų specifiką, geriau suprasti tikslus ir sunkumus bei taikyti veiksmingesnes priemones;
Stresses the need to analyse CCI and the impact of their activities on the European economy, identifying, defining and describing them each in turn, in order to highlight their characteristics, better understand their goals and problems and implement more effective measures;
6. ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant paremti, skatinti ir sudaryti geresnes sąlygas kultūros ir kūrybos pagrindams skatinant geriau struktūruotą valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimą, pagrįstą dalijimusi gerąja patirtimi; rekomenduoja Komisijai pagal subsidiarumo principą įtraukti vietos ir regiono valdžios įstaigas į žaliojoje knygoje numatytus tolesnius veiksmus.
Calls on the Commission to continue its efforts to support, promote and facilitate the development of the culture and creativity framework by fostering a more elaborate system of cooperation among Member States and EU institutions, based on sharing experience of good practice; recommends that the Commission include local and regional authorities in the follow-up process to the Green Paper, in accordance with the principle of subsidiarity;
Švietimas, mokymas ir informuotumo didinimas
Education, training and awareness-raising
9. pabrėžia švietimo, kuriuo sujungiamos teorinės civilizacijos bei technikos istorijos žinios ir taikomojo meno kūryba bei kultūros vertybių valdymas, naudą įmonėse, dirbtuvėse ir pan., didinant ir teorines, ir praktines žinias;
Points out the advantages of an education which combines a theoretical knowledge of cultural and art history with practical artistic creation and the management of cultural assets in undertakings, studios etc, with the aim of enhancing both theoretical and practical skills;
16. siūlo, siekiant aktyvesnio bendradarbiavimo tarp aukštųjų mokyklų ir kultūros bei kūrybos sektorių, sukurti naujų bandomųjų projektų, grindžiamų programa ERASMUS ir programa ERASMUS jauniems verslininkams;
Proposes the creation of new pilot projects under the Erasmus and Erasmus for Young Entrepreneurs programmes to allow for greater collaboration between universities and enterprises in the cultural and creative sector;
18. pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriuje svarbu skatinti europinio pobūdžio turinio plėtrą, taip prisidedant prie valstybių narių kultūrų konvergencijos ir tautų suartėjimo;
Recognises the importance of CCI in fostering the development of European content, thereby contributing to the cultural convergence of the Member States and a closer relationship between their people;
Darbo sąlygos ir verslumas
Working conditions and entrepreneurship
Parlamento rezoliucijoje dėl socialinės ekonomikos, nes jie veikia atitinkamuose kultūros ir kūrybos sektoriuose, leidžiant taikyti mokesčių lengvatas, sudaryti palankesnes sąlygas gauti kreditus ir dokumente nustatytas darbo apsaugos sąlygas;
Calls on the Commission and the Member States to once again include under the heading of CCI non-profit organisations and social economy operators - as defined in Parliament’s resolution of 19 February 2009 on Social Economy - as they are active in sectors relevant to the CCI, thereby permitting the adoption of tax benefits, easy access to loans and employment protection;
Menininkų statusas
Status of artists
Meno profesijos
Artistic trades
Kūrinių sklaidos ir judėjimo skaitmeniniame amžiuje gerinimas
Improving the distribution of works in the digital age
41. pabrėžia, kad siekiant užtikrinti geresnę Europos kūrinių ir repertuarų sklaidą ir judėjimą reikia vykdyti iniciatyvas, skirtas Europos kultūrinių kūrinių vertimui, dubliavimui, subtitravimui, titravimui ir skaitmeninimui pagerinti ir remti, ir parengti specialias priemones šiose srityse, kurios įeitų į naujos kartos programas MEDIA ir „Kultūra“ 2014–2020 m. laikotarpiu;
Underlines that, in order to guarantee better distribution of European works and repertoires, initiatives must be introduced aimed at improving and promoting translation, dubbing, subtitling, surtitling and digitisation of European cultural works and at drawing up specific measures in these areas as part of the new generation of MEDIA and Culture programmes for the period 2014-2020;
44. ragina Komisiją ir valstybes nares skirti ypatingą dėmesį bibliotekoms, kurios yra kultūros skleidėjos ir vieta dialogui; mano, kad bibliotekos, kartu su švietimo ir kultūros sektoriais, turėtų būtų įpareigotos pereiti prie skaitmeninio turinio ir tam joms turėtų būti skirta išteklių; primena, kad tai yra skubu, nes Europos bibliotekoms jau dabar trūksta lėšų, kad jos galėtų patenkinamai pereiti prie skaitmeninės žiniasklaidos;
Calls on the Commission and the Member States to give particular consideration to the role of libraries as institutions for the dissemination of culture and as forums for dialogue; considers that libraries, together with the educational and cultural sector, should be given responsibility and resources for the digital switchover; recalls that this process is a matter of urgency, since European libraries even now have only limited means to convert satisfactorily to digital media;
Kultūrinio ir kūrybinio turinio vidaus rinkos kūrimas
Towards an internal market for cultural and creative content
51. ragina Europos Komisiją pritarti naujiems ekonomikos inovaciniams modeliams kūrybos ir kultūros sektoriuje, pritaikytus prie globalizacijos padarinių ir skaitmeninio amžiaus uždavinių, ypač susijusius su turinio sektoriumi;
Calls on the Commission to support new and innovative economic models in the creative and cultural sector which are adapted to the impact of globalisation and the challenges of the digital age, particularly with regard to content industries;
59. taigi ragina Komisiją kaip galima greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų, kaip spręsti šias problemas, siekiant panaikinti esamas kliūtis plėtrai vidaus rinkoje (ypač prijungties režimo aplinkoje) ir drauge paisyti vartotojų poreikių ir kultūrų įvairovės;
Calls on the Commission, therefore, to present, as soon as possible, concrete legislative proposals on how to tackle these issues in order to dismantle existing obstacles to the development of the internal market, in particular in the online environment , while respecting consumer demand and cultural diversity;
Kultūros ir kūrybos sektorių finansavimas
Funding cultural and creative industries
82. taip pat pripažįsta ES programų, pvz., naujovių ir konkurencingumo programos, veiksmingumą padedant MVĮ gauti finansavimą ir, siūlo Komisijai įvertinti galimybę rengti panašaus pobūdžio specialias kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas programas;
Recognises, further, the effectiveness of EU programmes such as the Programme for Innovation and Competitiveness in enabling SMEs to access financing, and suggests that the Commission should assess the possibility of devising similar specific programmes for CCI;
87. pabrėžia, kad privaloma rengti specialistus, galinčius užtikrinti ekonominį ir finansinį kultūros ir kūrybos projektų pajėgumą, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas iš finansinių institucijų ir bankų, kurie paprastai neturi daug informacijos apie šį sektorių;
Stresses the need to train professionals capable of ensuring the economic and financial viability of cultural and creative projects in order to improve access to credit when faced with financial and banking institutions that are generally unfamiliar with the specific characteristics of this sector;
ECIA) sistema siekiant suteikti prieigą prie informacijos ir konsultacijų pasirengimo investicijoms ir ilgalaikių verslo strategijų klausimais, prieigą prie paskolų, garantijų fondų ir privačių tarpvalstybinių investicijų, taip pat ištirti galimybes įsteigti kūrybos pramonės šakų banką;
Suggests using the framework of the ECIA to provide a platform for access to information and advice on investment readiness and long-term business strategies, access to loans, guarantee funds and cross-border private investment, and calls for the possibility of establishing a Creative Industries Bank to be explored;
95. pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektorius dažnai padeda skatinti smunkančios vietos ekonomikos pertvarką, naujų veiklos rūšių atsiradimą ir naujų bei tvarių darbo vietų kūrimą ir didinti Europos regionų bei miestų patrauklumą siekiant socialinės ir teritorinės sanglaudos;
Emphasises that the CCI contribute, in many cases, to the transformation of declining local economies by encouraging the emergence of new types of economic activity, creating new and sustainable jobs and making European regions and cities more attractive, thus serving the interests of social and territorial cohesion;
98. rekomenduoja ne tik spartinti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros pasiūlos ir kultūros bei kūrybinių įmonių įsikūrimo tarpusavio priklausomybe, tirti kultūros, kaip verslo vietos veiksnio, svarbą visoje ES, bet ir remti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros ir kūrybinių įmonių įsikūrimo pasekmėmis verslo vietai;
Recommends, on the one hand, that more intensive research be conducted into the interdependence of cultural provision and the location of cultural and creative businesses, as well as the EU-wide significance of culture as a factor in companies’ location decisions; and, on the other, that support be given to academic research into the impact which cultural and creative businesses have on the places where they locate;
104. taip pat mano, kad jis labai reikšmingas veiksnys buvusių pramoninių rajonų atgaivinimo strategijoje, taip pat politikos priemonėse, kuriomis apibrėžiamos naujos sektorinės turizmo sritys, ir naujoje tradicinio turizmo apibrėžtyje;
Considers it also to be a highly significant factor in the context of strategies for the rehabilitation of old industrial districts, as well as in policies to define the new sectoral spheres of tourism which are appearing and in the redefinition of traditional tourism;
Europos kultūros sostinė
European Capital of Culture
Mada ir turizmas
Fashion and tourism
Šiems dviems sektoriams būdingas didelis kūrybiškumas ir verslumas, reikšmingas Europos ekonomikai bei tarptautiniam konkurencingumui;
Considers that fashion and cultural and sustainable tourism should be added to the sectors identified in the Green Paper as forming part of the CCI; points out that the two sectors are characterised by a high degree of creativity and an entrepreneurial spirit which has a significant impact on the economy and international competitiveness of the EU;
Tarptautiniai ryšiai ir prekyba
International relations and trade
116. ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad pasirašoma vis daugiau dvišalių prekybos susitarimų, pateikti Europos Parlamentui aiškią bendrą strategiją dėl Kultūros bendradarbiavimo protokolų, kurie yra šių susitarimų priedai ir kurie yra skirti pritaikyti ES bendradarbiavimo pasiūlą prie šalių partnerių kultūros ir kūrybos sektorių poreikių ir ypatybių, laikantis PPO įsipareigojimų ir UNESCO konvencijos nuostatų ir principų;
Calls on the Commission, in view of the proliferation of bilateral trade agreements, to submit to Parliament a clear, overall strategy on the cultural cooperation protocols (CCP) annexed to those agreements, with a view to adapting the offer of European cooperation to the needs and specific characteristics of CCI in the partner countries, in accordance with the commitments undertaken in the WTO and the spirit and letter of the Unesco Convention;
Komisijos žalioji knyga tinkamu metu paskatino pradėti diskusijas apie kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimą, joje oficialiai pripažįstama šio sektoriaus ekonominė ir socialinė svarba.
This is a good time for the European Commission’s Green Paper, officially endorsing the economic and social importance of the sector, to prompt discussion on ‘unlocking the potential of the cultural and creative industries’.
Europos Sąjungoje nuo 1990 m. kultūros ir kūrybos sektorių (KKS) augimas buvo išskirtinis darbo vietų kūrimo ir indėlio į BVP požiūriu.
The growth of cultural and creative industries (CCI) in the European Union since the 1990s has been exponential in terms of job creation and their contribution to GDP.
Globalizacijos uždaviniai ir skaitmeninis amžius suteikė naujų svarbių galimybių plėtoti šiuos sektorius, jie taip pat gali padidinti šių sektorių dar menkai išnaudotą potencialą skatinti augimą ir kurti darbo vietas.
The challenge of globalisation and the arrival of the digital age are providing these industries with major new opportunities to develop and can improve their hitherto largely untapped potential to create growth and jobs.
Tam, kad kultūros ir kūrybos sektoriai paskatintų kultūros įvairovę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, augimą ir užimtumą, būtinos strateginės investicijos.
There is a need for strategic investment to enable cultural and creative industries to invigorate cultural diversity, social and territorial cohesion, growth and employment.
Todėl reikia skirti tinkamų priemonių, padėti kultūros ir kūrybos sektoriams plėtotis vietos ir regionų lygmeniu ir pereiti prie kūrybiškos ekonomikos skatinant papildomą šių sektorių išplitimą įvairiose ekonomikos ir socialinėse srityse.
To this end there must be adequate funding, support for CCI to develop in their local and regional environments and a move towards a creative economy by catalysing their spill-over effects on a wide range of economic and social contexts.
Iš tiesų, kuo didesnė bus Europos audiovizualinio turinio skaitmeninė pasiūla, tuo didesnę įtaką savitas Europos turinys turės kultūros įvairovei.
The greater the availability of European audiovisual content, the more will content which is characteristically European be able to influence cultural diversity.
Be to, kūrybos sektorius labai padeda vystyti informacijos ir ryšių technologijas ir atlieka svarbų vaidmenį vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu.
In addition, the creative sector makes a significant contribution to the development of information and communication technologies and plays a major role at local, regional and national levels.
Dėl to būtina sukurti tikrą bendrą internetinio turinio ir paslaugų rinką, imtis specialių veiksmų, skirtų kultūros ir kūrybos sektorių, kurie skatina inovacijas ir struktūrinius pokyčius, vaidmeniui didinti, sutelkti veikėjus regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu ir kurti naujus produktus ir paslaugas, skatinančias augimą ir darbo vietų kūrimą.
It is therefore necessary to create a genuine single market for on-line content and services, take specific measures aimed at increasing the role of cultural and creative industries as catalysers for innovation and structural change, bring together actors at regional, national and European level and create new products and services to generate growth and jobs.
Akivaizdu, kad energingas ir augantis kultūros sektorius yra esminė Europos, kaip kūrybiškos, žiniomis pagrįstos ekonomikos, sėkmės sąlyga.
An energetic, growing cultural sector is clearly necessary for Europe’s success as a creative, knowledge-based economy.
Kultūros sektorius taip pat pritraukia kvalifikuotus ir kūrybingus asmenis.
The cultural sector also attracts well-qualified, creative people.
Šiuo metu pripažįstama, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra svarbus akstinas ekonominėms ir socialinėms inovacijoms daugelyje kitų sektorių.
CCI are currently also important drivers of economic and social innovation in many other sectors.
Kai kurie tarptautiniai mūsų partneriai jau didele dalimi naudojasi daugialypiais kultūros ir kūrybos sektorių ištekliais, tačiau Europos Sąjunga dar turi parengti strategiją, pagal kurią jos didžiulis kultūrinis turtas taptų galingos kūrybiškos ekonomikos ir glaudžios visuomenės pagrindu.
At a time when some of our international partners are already tapping into the multifaceted resources of CCI to a broad extent, the EU is yet to develop a strategic approach to make its strong and attractive cultural assets the basis of a powerful creative economy and a cohesive society.
Šiuo atžvelgiu žalioji knyga turi apimti daugiau.
In this respect the Green Paper must do more.
Kad būtų visiškai išlaisvintas dvigubas – kultūrinis ir ekonominis – kultūros ir kūrybos sektorių potencialas, būtina padidinti KKS gebėjimus eksperimentuoti ir kurti naujoves, pasinaudoti deramu įgūdžių deriniu ir gauti finansavimą.
In order to be able fully to unlock their dual cultural and economic potential, CCI need to increase their capacity for experimenting and innovating and take advantage of the right mix of skills and access to funding.
Esant kūrybiškai ekonomikai kultūros specialistai yra žinių visuomenės varomoji jėga, jie tampa ekonominio vystymosi bei socialinės harmonijos šaltiniu.
The creative economy means that those working in the cultural sector are the drivers of the knowledge-based society and are becoming a source of economic development and social harmony.
Kadangi mūsų ekonomika vis labiau grindžiama nematerialiomis paslaugomis, kultūros ir kūrybos sektoriai suteikia didesnio masto pridėtinę kūrybinę vertę.
With our economies increasingly based on intangible services, cultural and creative industries provide creative added value with a broader dimension.
Tvaraus augimo skatinimas grindžiamas ilgalaikėmis investicijomis į Europos kūrybinį potencialą.
The driver of sustainable growth is based in particular on long-term investment in Europe’s creative potential.
Tikros vidaus rinkos sukūrimas yra prioritetas siekiant didinti užimtumą ir socialinę sanglaudą bei užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, kad Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis pagrįsta bei užimtumą skatinančia ekonomika pasaulyje su didesniu skaičiumi geresnių darbo vietų.
The creation of a genuine internal market is a priority if we are to boost employment and social cohesion and achieve sustainable economic growth aimed at making the European Union the economy which is founded on the most competitive and most dynamic knowledge-base in the world alongside a quantitative, qualitative improvement in employment.
Todėl reikia pripažinti viso kultūros sektoriaus ypatumus ir būtina į juos atsižvelgti Europos taisyklėse, reglamentuojančiose tarptautinę prekybą, vidaus rinką, konkurenciją ir mokesčius.
We must therefore acknowledge the specific characteristics of the cultural sector as a whole and take them into consideration when formulating European rules on international trade, the internal market, competition and taxation.
Kultūros ir kūrybos sektoriai, kitaip nei kiti sektoriai, yra dvejopo pobūdžio – ekonominio, nes padeda kurti darbo vietas, didinti augimą ir kurti gerovę, bet visų pirma kultūrinio, nes šių sektorių veikla prisideda prie vystymosi ir socialinės bei kultūrinės piliečių integracijos.
Cultural and creative industries are characterised by a dual nature (which makes them different from any other industry): in an economic sense, in terms of their contribution to employment, growth and wealth creation, and – primarily – in a cultural sense, in terms of their activities, which contribute to development and citizens’ social and cultural integration.
Skatindami kūrybiškumą ir inovacijas siekiant pagerinti sklaidos ir gamybos procesus, šie sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį Europos Sąjungoje skatinant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, pliuralizmą, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat prieigą prie kultūros darant demokratiškesnę ir skatinant kultūrų dialogą.
By encouraging creativity and by improving the distribution and production procedure through innovation, these industries play a major role in the European Union in promoting cultural and linguistic diversity, pluralism, social and territorial cohesion and the democratisation of access to culture and the promotion of intercultural dialogue.
Todėl teisingas atlygis už kūrybą remiantis intelektinės nuosavybės teisėmis yra būtina Europos kultūros įvairovės išsaugojimo sąlyga.
In this regard, proper remuneration for the creative industry through intellectual property rights is a vital precondition for the preservation of European cultural diversity.
Taip pat reikia skirti dėmesį judumui ir patrauklumui.
There must also be a focus on mobility and attractiveness.
Menininkų, kultūros specialistų ir kūrinių judumo skatinimas yra būdas Europos kultūros ir kūrybos sektoriams padėti iš vietos lygmens pereiti į nacionalinį lygmenį.
Promoting the mobility of artists, cultural practitioners and works is a way of helping European cultural and creative industries make, in particular, the leap from local to national level.
Norint pasiekti šį tikslą reikia pradėti vykdyti darnią partnerystę su Europos specialistais, grindžiamą nuolatinių konsultacijų mechanizmais siekiant neatsilikti nuo sparčiai besivystančio sektoriaus, panaikinti judumo trukdžius ir užtikrinti visais lygmenimis sukurtų priemonių stebėseną.
If this is to happen, there is a need to set up balanced partnerships with European professionals based on regular consultation mechanisms in order to keep pace with a rapidly developing sector, remove obstacles to mobility and ensure monitoring of the tools developed at all levels.
Europos Sąjunga turi taikyti priemones, skirtas kūrybos sektoriui remti.
The European Union must introduce measures to support the creative sector.