natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AD. kadangi žemės ūkio prekes netinkamai laikant ir vežant labai daug jų sugenda, yra išmetamos ir taip netenkama maisto ar pašarų („Pasauliniai maisto nuostoliai ir maisto atliekos“, Maisto ir žemės ūkio organizacija, angl.„Global Food Losses And Food Waste“, 2011 m.);
AD. whereas unsuitable storage and transport conditions cause significant quantities of agricultural commodities to be spoilt and hence disposed of, so that they are no longer available as food or feed (FAO, Global Food Losses and Food Waste, 2011);
1. ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti daugiau skaidrumo ūkių sąnaudų klausimais ir užtikrinti, kad ir su tiekėjais, ir su vartotojais susijusiose maisto produktų rinkos grandinės pakopose būtų laikomasi konkurencijos taisyklių;
Calls on the Commission and Member States to improve the transparency of farm input prices and guarantee that competition rules apply and be enforced throughout the upstream and downstream food market chain;
5. ragina Komisiją toliau remti tvarų ir našų žemės ūkį, siekiant spręsti aplinkos apsaugos ir maisto problemas, taip pat užtikrinti, kad jis išliktų pelningas ir konkurencingas pasaulinėje rinkoje;
Calls on the Commission to further support sustainable and productive agriculture, in order to meet environmental and food challenges, as well as ensuring that it remains profitable and competitive in the world market;
8. ragina Komisiją geriau įvertinti ES teisės aktų poveikį Europos žemės ūkio tvarumui ir konkurencingumui, mano, kad reikėtų skirti ypatingą dėmesį teisės aktų vykdymo išlaidoms ir poveikiui, kurį jie daro galimybei gauti žaliavų, taip pat tų žaliavų kainoms;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of EU legislation on the sustainability and competitiveness of European agriculture; believes that, in particular, consideration should be given to the costs of complying with legislation and the impact that this has on the availability of inputs as well as on the prices of those inputs;
10. pabrėžia, kad imantis bet kokių šios srities veiksmų būtina iš pradžių objektyviai ir tiksliai apibrėžti, kas yra piktnaudžiavimas, nesąžininga ir antikonkurencinė veikla, kad tokią veiką būtų galima atskirai reglamentuoti ir tikrinti;
Stresses that all action in this field requires a prior definition, which must be conceptually objective and rigorous, of abusive, unfair and anti-competitive practices, so as to enable the necessary specific forms of regulation and monitoring;
13. taip pat pabrėžia, kad reikia ES masto keitimosi informacija apie maistinių medžiagų, energijos ir gamtos išteklių bei kitų žaliavų valdymo gerąją patirtį, siekiant didesnio gamybos medžiagų naudojimo veiksmingumo ir našumo;
Stresses also the need for an EU-wide system for exchanging information on good practices in nutrient, energy and natural resources and the management of other inputs in order to achieve greater effectiveness and efficiency of inputs;
17. ragina Komisiją geriau informuoti ūkininkus ir vartotojus apie būtinybę efektyviau valdyti energijos, vandens ir gamtos išteklius visoje maisto grandinėje, kad būtų iššvaistoma gerokai mažiau išteklių ir maisto;
Calls on the Commission to better inform farmers and consumers about the need for more efficient management of energy, water and natural resources throughout the food chain, so as to significantly reduce waste of resources and food;
19. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti investicijas į energijos taupymą ir atsinaujinančiosios energijos (vėjo, saulės, biomasės, biodujų, geoterminės ir kt.) gamybą ūkiuose arba vykdant vietos partnerystės projektus ir ypatingą dėmesį skirti atliekų ir šalutinių produktų naudojimui;
Calls on the Commission and the Member States to promote investments in energy saving and renewable (wind, solar, biomass, biogas, geothermic etc.) energy production on-farm or in local partnership projects (wind, solar, biogas, geothermic etc.) promoted by local stakeholders with a special focus on using waste and by-products;
Dirvožemį gerinančios medžiagos ir augalų apsaugos produktai
Soil improvers and plant protection products
27. pabrėžia, kad ES žemės ūkio gamyba yra priklausoma nuo fosfato uolienos, skirtos trąšų gamybai, daugiausia išgaunamos penkiose pasaulio šalyse, importo; ragina Komisiją spręsti šį klausimą;
Stresses that EU agricultural production is dependent on the import of phosphate rock for the manufacture of fertilisers, with the majority of it mined in five countries worldwide; calls on the Commission to address this issue;
29. ragina Komisiją geriau įvertinti augalų apsaugos produktų stokos poveikį Europos žemės ūkio konkurencingumui ir tvarumui, visų pirma įvertinant produktų, kurių vis dar galima įsigyti, tinkamumą ir mažesnio skaičiaus konkuruojančių produktų pasiūlos įtaką produktų kainoms rinkoje;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of the loss of plant protection products on the competitiveness and sustainability of European agriculture, looking in particular at the suitability of products still available and the impact on prices with fewer competing products on the market;
34. pabrėžia mokslinių tyrimų projektų, kurie tiria veislių, kurios ilgą laiką išlaiko savo savybes, veisimą, svarbą ir ragina valstybes nares ir Komisiją remti tokius projektus kartu su priemonėmis, skirtomis skatinti vietos pašarinių kultūrų, pvz., linų, kvietrugių ir pavasarinių vikių (Vicia lathyroides) ir kt., auginimą;
Notes the importance of research projects that study the breeding of plant varieties which retain their characteristics in the long term and encourages Member States and the Commission to support such projects in addition to promoting measures to encourage the cultivation of local fodder crops such as flax, triticale and spring vetch (Vicia Lathyroides), etc.;
Žemės kainos ir žemės nuoma
Land prices and land rent
2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliucijoje „Sąžiningos pajamos ūkininkams: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“ Parlamentas priėmė įvairias rekomendacijas, kaip spręsti ūkio gamybos problemas, susijusias su vartotojų grandimi, kad padidėtų ūkininkų pajamos.
In its resolution of 7 September 2010 on "Fair revenues for farmers: towards a better functioning food supply chain in Europe", the Parliament adopted a number of recommendations to solve problems downstream of farm production in order to improve farmers' income.
Parlamentas pasiūlė iš esmės keisti politiką, susijusią su ES konkurencijos teise, ir rekomendavo priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į teisėkūros pasiūlymus dėl 2020 m.
The Parliament suggested substantial policy change in EU competition law and made recommendations for measures to be included in the legislative proposals on CAP 2020 reform.
Šiame naujame savo iniciatyva teikiamame pranešime nustatomos su tiekėjų grandimis susijusios ūkio gamybos problemos, dėmesys skiriamas per paskutinįjį dešimtmetį padidėjusioms perkamų gamybos medžiagų: energijos, mašinų, kombinuotųjų pašarų, trąšų, pesticidų, sėklų ir vandens, sąnaudoms.
This new initiative report identifies problems upstream of farm production, focusing on rising costs of purchased farm inputs over the past decade in the fields of energy, machinery, compound feed, fertilisers, pesticides, seeds, and water.
Jame atkreipiamas dėmesys į įvairius gamybos sektorius, pabrėžiama, kad didėja ūkininkų priklausomybė nuo tiekėjų pramonės, kuri vis labiau koncentruojasi, ir siūloma vykdant būsimą BŽŪP reformą imtis atitinkamų priemonių.
It points at impact on several production sectors, highlights the growing dependence of farmers on an increasingly concentrated input industry, and suggests measures to be taken within the upcoming CAP reform.
Atsižvelgiant į tai, kad mūsų laukia didelė BŽŪP reforma, kurią vykdant reikės išspręsti daug didelių ūkininkams kylančių problemų, šio pranešimo yra tikslas išnagrinėti tolesnių grandinės pakopų struktūrą ir rinkas ir pasiūlyti politinių galimybių, kurios padėtų ūkininkams sumažinti sąnaudas, kad padidėtų jų nepriklausomumas ir pajamos ir būtų pereita prie veiksmingesnio ir tausesnio gamybos išteklių naudojimo.
With a major CAP reform ahead of us, which will have to respond to a number of major challenges farmers are facing, the goal of this report is to analyse upstream structures and markets and to suggest policy options which can help farmers to reduce input costs, with a view to increase their autonomy and income, so as to move to a more efficient and sustainable use of production resources.
Pranešėjas siūlo paraginti valstybes nares ir Komisiją pateikti daugiau duomenų apie gamybos medžiagų ir gamybos sąnaudas, šiuos duomenis turėtų ištirti ir ūkininkams nuolat teikti Europos kainų stebėsenos agentūra.
Your rapporteur suggests calling upon Member States and Commission to deliver more data on input and production costs which should then be analysed and regularly provided to farmers by a European price monitoring agency.
Kainų indeksai taip pat gali pagerinti konkurenciją tiekimo sektoriuje ir galbūt padėti ūkininkams išeiti iš padėties, į kurią jie pateko dėl žemės ūkio perdirbimo pramonės, kuri vis labiau koncentruojasi ir tampa vis galingesnė ir kuri apima žemesnes ir aukštesnes su pirmine gamyba susijusias grandis.
Price indices might also improve competition in the input sector, and hopefully help farmers to move out of the "squeeze position" between an increasingly concentrated and powerful agro-industry upstream and downstream of primary production.
Be to, ūkininkams reikia paramos, kad pagerėtų žemės ūkio ir ekologiniai rezultatai ir būtų išspręstos naujos klimato, ekologinės ir ekonominės problemos ateityje.
Furthermore, farmers need support in improving agronomic and environmental performance to respond to new climatic, environmental and economic challenges ahead.
Pagal naują BŽŪP numatyta, kad dalis ekologinių priemonių bus reikalavimas, jog ūkininkai vėl įtrauktų gamybos išorės sąnaudas, susijusias su geresniu biologinės įvairovės, vandens ir dirvožemio maistinių medžiagų valdymu, ir jiems reikėtų padėti tai atlikti.
As part of "greening measures" as foreseen in the new CAP, farmers will have to reintegrate externalised costs of production involved in better management of biodiversity, water and soil nutrients and should be supported to do so.
Žinoma, šios pradinės išlaidos ilgainiui duos ūkininkams naudos, pvz., atsiras atsparumas klimato nepastovumui, pagerės dirvožemio būklė ir derlingumas ir sumažės jautrumas ligoms.
Of course, those initial outlay costs will provide farmers benefits in the long term, such as resilience to climatic instability, increased soil health and fertility and lower susceptibility to diseases.
Kai ūkininkai galės geriau išnaudoti ūkyje esančių gamybos medžiagų teikiamas galimybes, jiems mažiau kenks kainų nepastovumas.
Once farmers can make better use of on farm input potential they will also become less vulnerable to price volatility.
Komisija taip pat turėtų pasiūlyti priemonių, kurios gali paskatinti ūkininkus kolektyviai organizuoti gamybos medžiagų saugojimą ir pirkimą, kad padidėtų jų derybų galia ir būtų kuriamos su gamintojų organizacijos, susijusios su tolesnėmis ūkininkavimo grandimis.
The Commission should also suggest measures which can encourage farmers to collectively organise the preservation and purchase of inputs, so as to increase their bargaining power, in line with the creation of producer organisation downstream of farming.
Ūkininkai taip pat turėtų būti skatinami burtis į grupes, kad būtų geriau valdomi ištekliai ir taikomi tausūs ūkininkavimo būdai, tai mažina pažeidžiamumą dėl kainų nepastovumo, ir jiems turėtų būti už tai atlyginama.
Farmers should also be encouraged and rewarded if they organise themselves for better resource management and sustainable practices which reduce vulnerability to price volatility.
Atsižvelgdamas į tai, pranešėjas norėtų pabrėžti, kad daugelyje šalių ūkininkai jau sunkiai dirbo, kad patobulintų agronomijos metodus ir padidintų ekonominį nepriklausomumą nuo pirktų gamybos medžiagų.
Your rapporteur wishes to stress in this context that famers in many countries have already worked hard to improve agronomic practices and to increase economic autonomy from purchased inputs.
Ši iniciatyva ir pastangos turėtų būti visiškai pripažinti plėtojant bendradarbiavimą su tyrimų įstaigomis ir ūkininkų ir kaimo plėtros organizacijomis, į tai taip pat turėtų būti atsižvelgiama ateityje kuriant ūkio plėtros paslaugas ir mokymo programas.
This initiative and engagement should be fully recognised by enhancing collaboration between research entities and the farming and rural development organisations and should be taken into account for future farm extension services and training programs.
Pranešėjas siūlo suskirstyti rezoliuciją pagal šiuos esminius žemės ūkio gamybos medžiagų veiksnius:
Your rapporteur suggests structuring the resolution according to the following key agricultural input factors:
Iš Eurostato duomenų ir Komisijos tyrimo matyti, kad nepaprastai didelis gamybos medžiagų ir gamybos sąnaudų bei supirkimo kainų atotrūkis daugelyje sektorių yra ekonomiškai neperspektyvus.
EUROSTAT data and Commission analysis indicate that the opening gap between input and production costs and farm gate prices is not economically viable in many sectors.
Ūkininkavimo energijos sąnaudos 2000–2010 m. padidėjo maždaug 60 proc., o supirkimo kainos padidėjo tik 25 proc.
Energy costs of farming have increased by roughly 60% between 2000 and 2010, while farm gate prices have increased only by 25%.
Šios sąnaudos apima bendrą kuro, dujų ir elektros energijos pabrangimą.
These include general increases for carburant, gas and electricity.
Pranešėjas siūlo imtis priemonių, kuriomis siekiama padidinti ūkių gebėjimą taupyti energiją pastatuose, ūkininkaujant, naudojant transportą pagal energijos vartojimo efektyvumo programas ir investuoti į atsinaujinančiosios energijos gamybą ūkyje ar vietoje (vėjo, saulės, biodujų, geoterminę ir kt.).
Your rapporteur proposes measures to increase the ability of farms to save energy in buildings, farming practices, transport through energy efficiency programmes and to invest into the production of renewable energy on-farm or local (wind, solar, biogas, geothermal, etc.).
Atsižvelgdamas į tai, pranešėjas taip pat rekomenduoja ištirti ir įvertinti energijos, kurią sunaudoja esamos ūkių sistemos ir susiję gamybos medžiagų tiekėjai, perdirbimo ir platinimo sistemos, kiekį ir sąnaudas.
In this context he also recommends to analyse and evaluate the amount and costs of energy in existing farm systems and related providers of inputs, processing and distribution systems.
Vykdant artėjančią BŽŪP reformą svarbu atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumą ir tvarių energijos šaltinių naudojimą, kad būtų galima spręsti naujus uždavinius.
In the imminent CAP reform it is important to take into account energy efficiency and use of sustainable energy sources, so as to respond to the new challenges.
Tai apima ir naujos augalininkystės ir gyvulininkystės pusiausvyros nustatymą atsižvelgiant į turimus energijos išteklius ir mažų sąnaudų gamybos sistemas, pvz., į žolinių pašarų gamybą ir ekstensyvią gyvulininkystę.
This includes a rebalancing of crop and animal production in relation to available energy resources and low input production systems, such as grass-fed and extensive livestock production.
Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos
Fertilisers and soil improvers
Išlaidos trąšoms ir dirvožemį gerinančioms medžiagoms paskutiniuoju dešimtmečiu vidutiniškai padvigubėjo.
Costs for fertilisers and soil improvers have on average doubled in the past decade.
Nitratų ir fosfatų naudojimas susijęs su konkrečiomis problemomis, pvz., kai jie išsilieja ten, kur dirvožemiai ir augalai negali kaupti ir įsisavinti pakankamai maistinių medžiagų.
Application of nitrate and phosphate inputs carries specific problems, notably run-off where soils and crops cannot sufficiently store and absorb nutrients.
Sprendimai: pagerinti ūkyje naudojamų maistinių medžiagų tyrimą ir valdymą; sumažinti išlaidas trąšoms geriau tiriant dirvožemio derlingumą ir jį valdant, visų pirma pagerinti grunto struktūrą ir padidinti humuso kiekį (taip geriau užsilaikytų vanduo ir maistinės medžiagos) tręšiant mėšlu, gerinant skysto mėšlo kokybę, tobulinant sėjomainos būdus, naudojant velkamąsias žarnas ir iš karto įterpiant maistines medžiagas į paviršių (kai kurių tyrimų duomenimis, Šiaurės ir Vakarų Europos žemės ūkyje naudojamą trąšų kiekį būtų galima sumažinti 50 kg N/ha arba iki 70 proc. dabar naudojamo kiekio be derliaus nuostolių).
Solutions exist: improving analysis and management of nutrients on farm; cutting back fertiliser expenditure through better soil fertility analysis and management, specifically improving soil crumb structure and organic humus levels (allowing better water and nutrient retention) through manuring, improving the quality of liquid manure, better crop rotation practices, trail hose application in combination with immediate shallow incorporation (according to some research, a reduction of 50kg N / ha in agriculture -or up to 70% of current inputs - is possible in North & West Europe without loss in yields).
Maistinių medžiagų nutekėjimas, kuris yra pagrindinė nitratų patekimo į vandens aplinką ir NO2 (azoto dioksido) patekimo į atmosferą priežastis, galėtų būti sumažintas sodinant tam tikrus energinius augalus vandens apsaugos zonose ir palei atviras upių vagas.
Nutrient leaching, a major source of nitrate losses to aquatic environments and NO 2 (nitrous oxide) losses to the atmosphere, could be reduced by using certain energy crops as buffer to water protection areas and along open streams.
Miestų ir miestelių nuotekų sistemos taip pat galėtų būti laikomos potencialiais maistinių medžiagų (biodujų) šaltiniais, jei būtų galima užtikrinti, kad būtų atskirtos medžiagos, kurios gali būti kenksmingos.
Also sewage systems of villages and towns should be considered as potential sources of nutrients (biogas), if sufficient separation of potentially harmful substances can be guaranteed.
Išlaidos sėkloms ir sodinamajai medžiagai nuo 2000 m. vidutiniškai padidėjo 30 proc.
Costs for seeds and planting stock are up nearly 30% on average since 2000.
Taip iš dalies yra dėl aukštų sertifikuotų sėklų pirkimo kainų ir dėl riboto ūkiuose išsaugotų sėklų naudojimo.
This is partly due to high costs for the purchase of certified seeds and the reduced use of farm saved seeds.
Ūkiuose išsaugotos sėklos turi daug ekonominių ir ekologinių privalumų: jos ūkininkams kainuoja vidutiniškai 40 proc. mažiau nei sertifikuotos sėklos, ūkininkai gali auginti augalus, kurie prisitaikę prie konkrečių jų regionų agronominių sąlygų, tokiems augalams dažnai reikia mažiau trąšų ir augalų apsaugos produktų ir tuo pačiu išlaikoma augalų biologinė įvairovė.
Farm saved seeds carry many economic and environmental advantages: they cost farmers 40% less on average than certified seeds, they allow farmers to grow plants which are adapted to the specific agronomic conditions in their regions, often require less fertilisers and plant protection products, while maintaining crop biodiversity.
Be to, ūkininkai gali patys pasirinkti sėjos metą pagal ūkininkavimo sąlygas, jie nepriklauso nuo to, kada sėklų įmonės pristatys užsakymą.
Furthermore, farmers can choose sowing periods that are adapted to their farming conditions, without having to rely on deliveries from seed companies.
Kita vertus, sėklų pramonė mano, kad teisė naudoti ūkyje išsaugotas sėklas yra išimtis, kuri turėtų būti panaikinta atliekant artėjantį reglamento persvarstymą.
On the other hand, the seed industry considers the right to use farm-saved seed as an exemption which should be abolished in the context of the forthcoming revision of the regulation.
Augalų apsaugos produktai ir pesticidai
Plant protection products and other pesticides
Augalų apsaugos produktai ir kiti pesticidai per paskutinį dešimtmetį vidutiniškai pabrango beveik 13 proc.
Plant protection products and other pesticides are up nearly 13% on average in the past decade.
Problemą siūloma spręsti ir užtikrinant anglies ir azoto dalies pusiausvyrą dirvožemyje bei gerinant dirvožemio struktūrą (dėl to reikėtų naudoti mažiau pesticidų ir herbicidų, nes sumažėtų augalų ligų ir piktžolių).
Solutions include the creation of a balanced Carbon/Nitrogen ratio in the soil and improvement of the soil structure (and as consequence, reduced need to apply pesticides and herbicides, due to reduced plant disease and weed invasion).
Pašarai ir veterinarinės išlaidos
Animal feedstuffs and veterinary expenses
Intensyvioje gyvulininkystėje naudojami pašarai, kurių didelę dalį sudaro kombinuotųjų pašarų koncentratai; naudojamos aliejinių augalų sėklos ir baltymai daugiausia importuojami iš užjūrio.
Intensive animal production systems apply diets with high shares of compound feed concentrates; the oilseed and protein used are mainly imported from overseas.
Per paskutinį dešimtmetį šio sektoriaus gamybos medžiagų sąnaudos padidėjo daugiau kaip 30 proc.
On average, input prices in this sector rose more than 30% in the past decade.
Europos Parlamentas savo 2011 m. rezoliucijoje dėl baltymų deficito ES ragino nustatyti sistemą, kurios reikia norint vystyti baltymingų ir ankštinių augalų gamybą ES, kad baltymų deficitas būtų sumažintas 70 proc. naudojant viduje išaugintus pašarus.
In its resolution of March 2011 on the EU protein deficit, EP called for setting up the necessary framework for developing protein crop and leguminous production in the EU, so as to reduce the protein deficit of 70% with feed produced from domestic production.
Yra įvairių ankštinių augalų, kurie tiktų šiam tikslui, visų pirma žirniai, paprastosios pupos ir lubinai.
There are several leguminous crops eligible for this purpose, in particular peas, field beans and lupins.
Be to, taikant sėjomainą, kai auginami baltymingi ankštiniai augalai, galima sumažinti kuro, kurio reikia dirvai apdoroti, suvartojimą, nes geriau išsaugoma humuso sudėtis ir dirvožemio drėgmė, todėl jį reikia mažiau arti.
Furthermore, crop rotation including leguminous protein crops can reduce fuel consumption in soil treatment, as the content of humus and soil moisture is better preserved and requires less tilling.
Ūkio pastatai ir atsinaujinančioji energija
Farm buildings and renewable energy
Negyvenamosios paskirties ūkio pastatų kainos vidutiniškai padidėjo 20 proc. dėl padidėjusių statybinių medžiagų ir statybų kainų.
Costs for non-residential farm buildings are up 20% on average, due to increased costs of building material and construction work.
Visų pirma gyvulininkystės sektoriuje sąnaudos didėja ir dėl higienos ir maisto saugos reikalavimų.
Particularly in the livestock sector, costs are also rising due to hygiene and food security requirements.
Kai kuriose valstybėse narėse ūkininkai buvo skatinami investuoti į atsinaujinančiosios energijos, pvz., vėjo, saulės ir biodujų, gamybą ūkyje.
In some Member States, farmers were encouraged to invest into on-farm renewable energy production like wind, solar energy and biogas.
Pavyzdžiui, Vokietijoje stogai ir ūkio pastatai plačiai naudojami saulės baterijoms įrengti, gerinama pastatų izoliacija, srutos naudojamos biodujoms gaminti.
For example, in Germany roofs of farm buildings are extensively used to install solar panels, the insulation of buildings is improved and liquid manure is used for biogas.
Vis dėlto nacionalinės subsidijos kai kuriais atvejais lėmė ir tai, kad buvo imta auginti kukurūzus ir javus biodujoms gaminti, todėl padidėjo žemės nuoma ir buvo pritraukta investuotojų, dėl kurių ūkininkai prarado pelną.
However, national subsidies in the field of biogas have in some cases also led to maize and cereal based biogas plants which have increased land rent and attracted investors which draw profit away from farmers.
Žemės nuomos kainos yra vienas iš pagrindinių išlaidų veiksnių daugelyje ūkininkavimo sektorių ir valstybių narių ir turėtų būti priskiriamos gamybos medžiagų sąnaudoms.
Land leasing costs are a major cost factor in many farming sectors and Member States and should be considered as input costs.