natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. kadangi tirdami žemės klimato sistemą mokslininkai nustatė nemažai vadinamųjų galutinių taškų; kadangi šie „galutiniai taškai“ – tai praktiškai negrįžtamos ir žmonių iš esmės nevaldomos klimato kaitos pasekmės; kadangi šie „galutiniai taškai“ ir jų paskatinti nesustabdomi biologiniai ir geofiziniai procesai negali būti visapusiškai įtraukti į jau parengtą ateities klimato scenarijų; kadangi „galutiniai taškai“ – tai amžino įšalo tirpimas, dėl kurio į atmosferą išskiriamas didelis metano kiekis, ledynų tirpimas dėl padidėjusios saulės šviesos absorbcijos ir lėtesnis CO 2 skaidymas jūros vandenyje, dėl kurio kyla temperatūra; kadangi kylant temperatūrai dėl šių veiksnių ir dėl palankaus grįžtamojo ryšio pamažu dar labiau skatinamas pasaulinis atšilimas,
K. whereas science has identified a number of so-called "tipping-points" in the earth's climate system, whereas such "tipping points" represent "points of no return" for practically irreversible climate change impacts that cannot be reasonably managed by humans, whereas these "tipping-points" and the unstoppable bio-geophysical processes triggered thereby cannot be fully included in the existing future climate scenarios, whereas such "tipping points" include: melting of permafrost, with the resulting release of large quantities of methane into the atmosphere; melting of glaciers, with an increase in the rate of sunlight absorption and lower CO 2 solubility in seawater, bringing with it a rise in temperature, whereas, as temperatures rise, these factors tend gradually to exacerbate global warming, owing to a positive feedback effect,
L. kadangi temperatūrai pakilus 1,5–2,5 C padidėtų 20–30 proc., o 3,5 C – 40–70 proc. visų gyvūnų rūšių išnykimo grėsmė, taigi siekiant išsaugoti pasaulio biologinių rūšių įvairovę ir palaikyti ekosistemų procesus būtina švelninti klimato kaitos poveikį,
L. whereas 20%-30% of all species are projected to be at increased risk of extinction if there is a 1.5°C-2.5°C rise in warming, whereas the percentage based on a 3.5°C rise in warming is 40%-70%, thus making climate change mitigation critical for the preservation of global biodiversity and the maintenance of eco-system services,
N. kadangi ketvirtojoje tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos įvertinimo ataskaitoje nurodoma, kad, jeigu sumažinus anglies dioksido kiekio dirvoje ir vandenyne bus pasiekta teigiamų rezultatų ir pristabdytas atšilimas, gali būti iškeltas reikalavimas dar labiau mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir stabilizuoti šių dujų koncentraciją,
N. whereas IPCC AR4 shows that positive feedbacks between warming and reduction in carbon sinks on land and in oceans may require a substantial further reduction of emissions in order to stabilise GHG concentrations,
O. kadangi ES pasiekė bendrą politinį sutarimą dėl gyvybiškai svarbaus strateginio tikslo stabdyti vidutinės temperatūros kilimą pasaulyje, kad, palyginti su ikiindustrinio laikotarpio duomenimis, ji neviršytų 2°C; kadangi per paskutinįjį šimtmetį temperatūra pasaulyje kilo 0,74 C ir dėl ankstesnės taršos neišvengiamai kils dar 0,5–0,7 C,
O. whereas there is political consensus in the EU on the vital importance of achieving the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels, whereas the global temperature has already risen by 0.74°C during the last century and will inevitably continue to increase by a further 0.5°C -0.7°C due to historical emissions,
P. kadangi, remiantis ketvirtosios tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos įvertinimo ataskaitos duomenimis, nuo ikiindustrinių laikų pasaulyje išmetama vis daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir šiuo metu jų išmetama daugiau negu bet kada iki šiol, t. y. nuo 1970 m. iki 2004 m. žmogaus veiklos apimtis padidėjo 70 proc., o nuo 1990 m. ši apimtis padidėjo dar 24 proc.; kadangi daugybė gamtos sistemų visuose žemynuose ir daugumoje vandenynų jau patyrė regioninių klimato pokyčių: pakilo temperatūra, pasikeitė lietaus ir vėjo tipas, vis dažniau susiduriama su vandens trūkumu,
P. whereas, according to IPCC AR4, global GHG emissions have grown since pre-industrial times and are currently growing faster than ever before, with an increase due to human activities of 70% between 1970 and 2004 and a significant increase of 24% since 1990, whereas many natural systems on all continents and in most oceans are already affected by regional climate change through rising temperatures, changing rain and wind patterns and increased water scarcity,
Q. kadangi įtaką klimato sistemai daro bendras į atmosferą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, o ne santykinė tarša ar santykinis jos mažinimas, taigi siekiant išvengti klimato kaitos keliamo pavojaus svarbiausias ir lemiamas veiksnys yra bendras išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis per ateinančius metus ir dešimtmečius,
Q. whereas, for the climate system, it is the total amount of cumulated greenhouse gases emitted into the atmosphere that is relevant, not relative emissions or relative reductions and thus, for the purposes of avoiding dangerous climate change, the most significant determining factor is the total amount of GHG emissions in the coming years and decades,
R. kadangi ketvirtojoje tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos įvertinimo ataskaitoje pirmą kartą palyginamas esamas dokumentais pagrįstas įvairus Europoje jaučiamas dabartinio klimato kaitos pokyčių (ledynų tirpsmo, ilgesnių vegetacijos laikotarpių, kintančių gyvūnų rūšių) poveikis, įskaitant poveikį sveikatai dėl precedento neturinčių karščio bangų; kadangi stebimi pokyčiai atitinka klimato kaitos prognozes; kadangi numatoma, kad beveik visuose Europos regionuose bus susidurta su neigiamomis tam tikro masto klimato kaitos pasekmėmis ir dėl to sunkumų patirs dauguma ekonomikos sektorių; kadangi numatoma, kad dėl klimato kaitos Europoje didės regioniniai skirtumai, susiję su prieiga prie gamtos pvz., prie vandens, išteklių,
R. whereas IPCC AR4 has, for the first time, collated existing documented wide-ranging impacts of changes in current climate for Europe, such as retreating glaciers, longer growing seasons, shifts of species’ ranges and health impacts due to a heatwave of unprecedented magnitude, whereas the observed changes are consistent with those projected for future climate change, whereas in an overall balance for Europe, nearly all regions will be negatively affected by some future impacts of climate change and these will pose challenges to many socio-economic sectors, whereas climate change is expected to magnify regional differences in Europe’s natural resources, e.g. water availability,
S. kadangi manoma, kad klimato kaitos ir gyventojų skaičiaus didėjimo skatinamos urbanizacijos sąlygomis miestuose kils oro temperatūra ir tai turės tiesioginio neigiamo poveikio miestiečių sveikatai ir gerovei,
S. whereas climate change, together with massive urbanisation due to population growth, is expected to increase urban heat, with direct negative impacts on the health and welfare of urban citizens,
T. kadangi siekiant per ateinančius dešimtmečius pasaulyje sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį nepakanka vien vykdyti dabartinę klimato kaitos švelninimo ir tvarios plėtros politiką; kadangi, sprendžiant iš mokslininkų rekomendacijų, iki 2015 m., kai pasaulinės taršos mastas turėtų pasiekti aukščiausią lygį, nepavyks pasaulyje sėkmingai stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos iki 50 proc., kad vidutinė pasaulio temperatūra nekiltų daugiau negu 2 C,
T. whereas existing climate change mitigation policies and related sustainable development practices, which must in any case be intensified, will nevertheless be insufficient to reduce global GHG emissions over the next decades, whereas, according to scientific recommendations, the window of opportunity for the successful stabilisation of global GHG concentration to a level corresponding to a 50% likelihood of maintaining climate change to 2°C will remain open until 2015, when global emissions would need to peak,
U. Kadangi, remiantis III darbo grupės išvadomis, įtrauktomis į ketvirtąją tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos įvertinimo ataskaitą, visos JTBKKK I priede išvardytos šalys, norėdamos pasiekti žemiausią tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytą taršos lygį ir kaip galima labiau riboti galimą žalą, iki 2020 m. turės užtikrinti 25–40 proc. mažesnę taršą negu 1990 m.,
U. whereas the contribution of Working Group III to IPCC AR4 indicates that, in order to achieve the lowest levels assessed by the IPCC to date and the corresponding potential damage limitation, Annex I parties to the UNFCCC would need as a group to reduce emissions by 25%-40% below 1990 levels by 2020,
V. kadangi kita tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaita greičiausiai nebus skelbiama iki 2012 m. ar 2013 m.; kadangi, remiantis informacija, kuri gaunama atlikus vyriausybių arba kitų tarptautinių organizacijų ar JT institucijų, pvz., Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl.
V. whereas the next IPCC assessment report will probably not be published until 2012 or 2013, whereas additional knowledge emanating from peer-reviewed scientific literature and from scientific reports commissioned by governments or conducted by other international bodies or UN institutions such as the Food and Agricultural Organization (FAO), the UN Environment Programme (UNEP), the UN Development Programme (UNDP), the World Meteorological Organization (WMO) or the World Health Organization (WHO) are making a significant contribution to a deeper understanding of the current and future impact of climate change on humans and the environment, as well as to adaptation to and mitigation of climate change,
4. atsižvelgdamas į 2050 m. prognozes pripažįsta akivaizdų poreikį veikti jau dabar; pabrėžia, kad pasinaudoti galimybe užtikrinti ne didesnį kaip 2°C temperatūros kilimą bus galima tik iki kito dešimtmečio vidurio;
Acknowledges that data projections for 2050 clearly show that the time to act is now; underlines that the window of opportunity for starting the mitigation efforts needed to achieve the 2°C target will close by the middle of the next decade;
10. smerkia moksliškai nepagrįstas pastangas pateikti mokslinių klimato kaitos priežasčių ir padarinių tyrimų rezultatus kaip abejotinus, neaiškius ar ginčytinus; tačiau suvokia, kad mokslo pažanga neįsivaizduojama bet tam tikros abejonės, laipsniško šios abejonės paneigimo ir paaiškinimų ar modelių ieškojimo remiantis ne vien populiariomis mokslo teorijomis;
Condemns scientifically unsubstantiated efforts to portray the results of studies into the causes and effects of climate change as doubtful, uncertain or questionable; understands, however, that scientific progress has always been marked by doubt, the progressive elimination of such doubt and the search for explanations or models beyond the current scientific mainstream;
12. pabrėžia būtinybę toliau analizuoti ir tirti klimato kaitos pasekmes, pvz., poveikį ekonomikos konkurencingumui, energijos sąnaudoms ir socialinei plėtrai Europoje, taip pat žemėnaudos vaidmeniui, miškams ir jų nykimui, jūrų aplinkos vaidmeniui ir su klimato kaita susijusioms pramonės sektoriaus išlaidoms, be to, transporto sektoriui, įskaitant lėktuvų sukeliamos taršos masto nustatymą; mano, kad būtina atlikti papildomus tyrimus ir priskirti prisitaikymą ir rizikos mažinimą vystymo ir skurdo mažinimo politikos priemonėms;
Stresses the need for further analysis and research into the consequences of climate change such as the effects on economic competitiveness, energy costs and social development in Europe, the role of land use, forests and deforestation, the role of the maritime environment and the calculation of the external climate costs of the industry sector, not least the transport sector, including quantification of the effects of aircraft pollution; considers that further studies are needed in order to mainstream adaptation and risk reduction into development and poverty reduction policy measures;
15. todėl ragina mokslo bendruomenę ir politikus dalyvauti informavimo kampanijose ir užsiimti mažų, tačiau svarbių dalykų lobizmu, kadangi nuo kraštutinių nenumatytų reiškinių neapsaugotos net ir pakankamai pajėgios prisitaikyti prie klimato kaitos bendruomenės;
Calls, therefore, on the scientific community and the political representatives to join forces in raising awareness and lobbying for "little things which could make the difference", taking into account the fact that even communities with a well-developed capacity to adapt to the effects of climate change remain vulnerable to extremes and to unpredictable events;
Laikinojo klimato kaitos komiteto įgaliojimai ir tikslai
Mandate and objectives of the Temporary Committee on Climate Change
Siekiant atsižvelgti į įvairių politikos sričių atstovų požiūrį klimato kaitos klausimu ir jį koordinuoti, įsteigtas laikinasis komitetas, kuris užtikrina su klimato kaitos klausimu susijusios informacijos sklaidą ir tai, kad šiam klausimui tarptautinėje darbotvarkėje būtų teikiamas ypatingas prioritetas.
The establishment of a temporary committee to put together different view-points from the many different policy areas related to climate change is the European Parliament's response and contribution in raising awareness on this issue and in placing the challenge of climate change very high on the international agenda.
Laikinasis klimato kaitos komitetas (CLIM), kurį sudaro 60 įvairioms Europos Parlamento partijoms priklausančių narių ir kuris vadovaujasi horizontaliu principu, teikia pasiūlymus dėl ES klimato kaitos politikos ir derina Europos Parlamento poziciją derybose dėl būsimo tarptautinio klimato kaitos susitarimo.
With its horizontal approach and its cross-party membership of 60 MEPs, the Temporary Committee on Climate Change (CLIM) will make proposals on the EU's policy on climate change and coordinate the EP position in the negotiations for a future international climate agreement.
Nustatyta ši komiteto atsakomybė ir suteikti šie įgaliojimai:
The following powers and responsibilities were allocated to the CLIM Committee:
(a) rengti pasiūlymus dėl būsimos integruotos ES klimato kaitos politikos ir derinti Europos Parlamento poziciją tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos politikos po 2012 m.;
(a) to formulate proposals on the EU’s future integrated policy on climate change and to coordinate the Parliament’s position in the negotiations regarding the international framework for climate policy after 2012;
(b) analizuoti ir vertinti dėl klimato kaitos susidariusią padėtį ir visais lygmenimis siūlyti atitinkamus veiksmus ir rengti jų finansinio poveikio bei neveiklumo išlaidų vertinimą;
(b) to analyse and evaluate the state of climate change and propose appropriate measures, at all levels, accompanied by an assessment of both their financial impact and the cost of inaction;
(c) parengti kuo išsamesnį veiksmų, susijusių su pastarojo meto pažanga ir kovos su klimato kaita perspektyvomis, sąrašą; pateikti Europos Parlamentui išsamią jų analizę, kuria remdamasis jis galėtų prisiimti politinius įsipareigojimus;
(c) to draw up as comprehensive an inventory as possible of recent progress made and future prospects in combating climate change, in order to provide Parliament with the detailed analysis of those developments, which it needs in order to assume its political responsibilities;
(d) ištirti pastarojo meto pažangos ir minėtųjų perspektyvų poveikį aplinkosaugos, teisiniu, ekonominiu, socialiniu, geopolitiniu, regioniniu ir visuomenės sveikatos požiūriais;
(d) to study the environmental, legal, economic, social, geopolitical, regional and public-health impact of recent progress made and of future prospects;
(e) analizuoti ir vertinti, kaip taikomi atitinkami Bendrijos teisės aktai;
(e) to analyse and evaluate the application, to date, of relevant Community legislation;
(f) šiuo tikslu megzti reikalingus ryšius ir rengti svarstymus su valstybių narių ir trečiųjų šalių parlamentais bei vyriausybėmis, su Europos institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat su mokslo bendruomenės, su verslo ir pilietinės visuomenės atstovais ir su vietos bei regioninės valdžios institucijų tinklais.
(f) to that end, to make the necessary contacts and hold hearings with the parliaments and governments of the Member States and third countries, the European Institutions and international organisations, as well as representatives of the scientific community, business and civil society, including the networks of local and regional authorities;
Pasibaigus laikinojo komiteto įgaliojimams, plenarinio posėdžio metu turės būti pateiktos rekomendacijos, susijusios su būtiniausiomis priemonėmis ir iniciatyvomis.
The temporary committee will, at the end of its mandate, make recommendations to plenary as to measures or initiatives to be taken.
Nežiūrint į tai, nuolatinių Europos Parlamento komitetų, kurie atsakingi už Bendrijos teisės aktų dėl klimato kaitos priėmimą, stebėseną ir įgyvendinimą, įgaliojimai ir atsakomybė lieka nepakitę.
The powers and responsibilities of Parliament’s standing committees responsible for the adoption, follow-up and implementation of Community legislation on climate change related issues will, however, remain unchanged.
Aiškiai suformulavus uždavinius ir įvardijus būtinybę kartu su trečiųjų šalių parlamentinėmis asamblėjomis spręsti klimato kaitos problemą užtikrinta konstruktyvūs ir kolegiški laikinojo komiteto, nuolatinių komitetų ir parlamentų delegacijų darbo santykiai ir darnus, nuoseklus ir veiksmingą Europos Parlamento indėlis.
This clear division of tasks, as well as the need for also dealing with the issue of climate change in the context of the relations with parliamentary assemblies from third countries, pushed towards the development of a constructive and cooperative working relationship between the temporary committee, the standing committees and the interparliamentary delegations in order to ensure a concerted, coherent and effective contribution from the European Parliament.
Darbo metodai ir darbo programa
Working methods and work programme
Klimato kaita daro didelę įtaką ne tik ekosistemoms bet ir visai ekonomikai, visuomenės sveikatai, vandens ir maisto saugumui bei migracijai.
Climate change has serious implications, not only for ecosystems, but for the economy as a whole, for public health, water and food security, as well as migrations.
Siekiant švelninti klimato kaitos poveikį turėtų būti siejama ir geriau derinama pramonės, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir vystymo, žemės ūkio bei aplinkosaugos politika.
Therefore, industry and energy, transport, research and development, agriculture and environment policies have to be connected and have to be better coordinated to achieve mitigation targets to combat climate change.
Kadangi klimato kaitos politika susijusi su įvairių komitetų veikla, tinkamiausia taikyti horizontalųjį metodą.
Because of the relevance of climate change policies for different committees, a horizontal approach seemed to be the most appropriate.
Į tai atsižvelgta nustatant komiteto darbo metodus ir darbo programą.
This was reflected in the choice of the working methods and of the CLIM work programme.
Teminiai posėdžiai
Thematic sessions
Komitetas nusprendė rengti viešus svarstymus visomis aktualiomis temomis, t. y. teminius posėdžius, kuriuose, siekiant kuo išsamiau išnagrinėti tam tikrą klausimą, dalyvautų itin kvalifikuoti pranešėjai ir ekspertų grupės.
For each key theme, the committee decided to organise a public hearing (“thematic session”), with the participation of a prestigious high-profile key-note speaker and of a panel of experts in order to best examine the subject.
Pagrindinis teminio posėdžio tikslas – kaupti informaciją apie dabartines mokslines diskusijas klimato kaitos tema, ypač apie tai, kas yra pavojinga klimato kaita, kokio masto poveikio, remiantis naujausios tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitos išvadomis, galima tikėtis įvairaus laipsnio atšilimo sąlygomis, koks galimas atmosferos koncentracijos ir taršos lygis siekiant ES tikslo užtikrinti, kad temperatūra nekiltų daugiau negu 2°C, koks pasaulinio klimato atšilimo poveikis mūsų kultūriniam paveldui.
The main objective of the thematic session was to gather information on the current status of the scientific debate on climate change and in particular on the questions what is dangerous climate change, what level of impact can be expected for different levels of global warming based on the latest IPCC report, what are the atmospheric concentration levels and the emission levels that are consistent with the EU 2°C target, and on the global climate change impact on our cultural heritage.
Pagrindinis pranešėjas – Potsdamo klimato kaitos poveikio mokslinių tyrimų instituto direktorius, profesorius Hans Joachim Schellnhuber.
Prof. Hans Joachim Schellnhuber, Director of the Potsdam Institute for Climate Impact Research, gave the key-note speech.
Vadovaujantis mokslinių tyrimų metu surinkta informacija, galima pagrįstai teigti, kad žemės atmosferai daroma žala yra antropogeninės kilmės.
Because of the serious and imminent problems caused by climate change, a clear need for decisive and immediate action is necessary, in order to achieve the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels.
Kadangi dėl klimato kaitos neišvengiamai kyla daug problemų, būtina neatidėliotinai ir ryžtingai veikti bei siekti strateginio tikslo riboti pasaulyje vidutinę temperatūrą, kad palyginti su ikiindustrinio laikotarpiu ji nekiltų daugiau negu 2°C.
The second thematic session took place on 4 October 2007 and was devoted to "The Climate Protection Challenge Post-2012".
2007 m. spalio 4 d. įvyko antrasis teminis posėdis „Klimato kaitos uždaviniai po 2012 m.“ Temos vadovė – Satu Hassi.
Satu Hassi had the role of the "theme leader".
Svarbiausias šio posėdžio tikslas – rinkti informaciją apie šiuo metu tarptautiniu lygmeniu vykstančias diskusijas dėl pasaulinio masto sistemos, kuri būti taikoma po 2012 m., sukūrimo ir dėl mokslo bendruomenės, verslo pasaulio ir nevyriausybinių organizacijų (NVO) požiūrio į šią sistemą.
The objective of the thematic session was to gather information on the current status of the international debate on a possible post-2012 global framework and on the views of the scientific community, the business world and the NGOs on the design of such a framework.
Pagrindiniai pranešėjai – Jungtinės Karalystės užsienio reikalų ministerijos specialusis įgaliotinis klimato kaitos klausimais John Ashton ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos vykdomasis sekretorius Yvo de Boer.
John Ashton, Special Representative on Climate Change of the UK Foreign Office, as well as Yvo de Boer, Executive Secretary of the United Nations Framework Convention on Climate Change, gave key-note speeches.
Pabrėžta, kad nuo tada, kai patvirtintas Kioto protokolas, ypač tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos mokslinė veiklos dėka turima kur kas daugiau mokslinių ir bendrųjų žinių apie pasaulinį atšilimą.
A clear message was sent that since the Kyoto protocol was adopted, the scientific and general knowledge about global warming has been significantly deepened and was substantially intensified and outlined through the work and the scientific activities of the IPCC panel.
Minėtoji komisija kaupia ir analizuoja įvairius mokslinius tyrimus ir išvadas, kuriomis remiantis neliko jokių mokslinių abejonių, kad klimato pokyčius pasaulyje paskatino žmogaus veikla ir kad ši veikla toliau daro neigiamą poveikį klimatui, o netrukus gali jį ir iš esmės pakeisti.
Their work in collecting and peer-reviewing numerous scientific studies and findings has lead to the conviction that, beyond any serious scientific doubt, human activity has caused the global climate to change and will further negatively influence the climate if not altered substantially in the near future.
Pranešėjai sutarė, kad galutinę klimato politikos sukūrimo datą ir pagrindines sąlygas nustatys pati gamta.
Speakers agreed on the fact that deadlines and framework conditions for climate policy are set by nature.