natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. kadangi, nors daugiau nei 50 proc. visų ES studentų ir 43 proc. visų ES turinčių daktaro laipsnį asmenų yra moterys, jos užima tik 15 proc. aukštesniųjų akademinių postų, taigi jų įtaka priimant mokslui svarbius sprendimus yra gerokai mažesnė,
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. kadangi pagal dabartinę Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą teikiant projektų pasiūlymus lyčių lygybės veiksmų planai yra neprivalomi,
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
1. atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad Europos švietimo sistemoje ir toliau gyvuoja lyčių stereotipai, ypač mokslinių tyrimų srityse, pvz., gamtos mokslų;
Draws the attention of the Member States to the fact that education systems in Europe continue to sustain gender stereotypes, in particular in areas of research such as the natural sciences;
3. ragina Komisiją ir valstybes nares imtis atitinkamų priemonių užtikrinant, jog moterų publikacijų apie mokslo ir technologijų istoriją indėlis nebūtų pašalintas, ir ne tik dėl to, jog tai aiški diskriminacija, bet ir dėl to, kad pavyzdinių modelių nebuvimas gali pakenkti moterų dalyvavimo didinimo šiose sferose pastangoms;
Calls on the Commission and Member States to take appropriate measures to ensure that women’s contribution is not excluded in publications on the history of science and technology, not just because this is a clear case of discrimination but also because the absence of role models may harm efforts to increase the presence of women in such fields;
5. atkreipia dėmesį į tai, kad tradicinis požiūris vertinti „kompetenciją“ ir „rezultatus“ pagal mokslinių publikacijų skaičių negalėtų būti lyčių požiūriu neutralius, be to yra ribotas – neatkreipiamas dėmesys į galimus išteklius, pvz., fondus, erdvę, įrangą, darbuotojus ir kitas visiems mokslininkams būtinas savybes, pvz., gebėjimą sutelkti tyrimo komandą ar parengti jaunuosius komandos narius;
Notes that the conventional approach to evaluating 'excellence' and 'performance', inter alia as regards number of publications, may not be gender neutral, but is restrictive and fails to take account of the resources available, such as funds, space, equipment and staff, and of the qualities essential in any researcher, such as the ability to organise and hold together a research team or to train young members of the team;
8. pažymi, kad dėl nustatytų dotacijų gavimo amžiaus ribų nukenčia išlaikytinių turintys jauni žmonės – o jie dažniausiai yra moterys; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad – kai tik tokia padėtis iš tikrųjų yra – teisės aktuose būtų numatytos priemonės šiai anomalijai ištaisyti, pvz., prie paraiškoms nustatyto termino pridedant vienus metus už kiekvienus išlaikytinio globos metus;
Points out that age limits for the award of grants adversely affect young people looking after dependants, and that these are, for the most part, women; calls, therefore, on the Commission and the Member States to ensure that, in such circumstances, legislative measures are in place to correct this anomaly, such as adding one year to the deadline for applications for each year in which a dependant is looked after;
13. ragina valstybes nares analizuoti veiksnius, kas atbaido moteris būti vadovaujančiuose universitetų ir švietimo institucijų postuose – tai labai sumažina jų įtaką priimant sprendimus ir pateikiant atitinkamus siūlymus Europos Sąjungos mokslinių tyrimų srityje;
Calls on the Member States to analyse the factors discouraging women’s presence in senior posts in universities and education authorities, seriously reducing their influence in decision-making in research within the European Union, and to propose appropriate solutions;
21. tvirtai įsitikinęs, kad turi būti imamasi specialių įdarbinimo, mokymo ir viešųjų ryšių priemonių norint paskatinti didesnį moterų dalyvavimą technologijų, fizikos, inžinerijos, informatikos ir kitose srityse, kuriose, deja, dominuoja vyrai;
Firmly believes that specific recruitment, training and public relations measures need to be introduced in order to promote and encourage greater participation on the part of women in fields such as technologies, physics, engineering, computer science and other domains which are still, regrettably, dominated by men;
23. ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti veiksmingą politiką šiam vyrų ir moterų atlyginimų skirtumui panaikinti; pažymi, kad mokslo srityje vienodo atlyginimo principas turėtų būti taikomas ir stipendijoms;
Calls on the Commission and the Member States to introduce effective policies to eliminate the gender pay gap; notes that in the field of science the principle of equal pay should also apply to scholarships and stipends;
25. pabrėžia, kad svarbu skatinti mergaites tapti mokslininkėmis, ir siūlo Komisijai ir valstybėms narėms propaguoti moterų mokslininkių specialybę ir parengti bei priimti kitas priemones, kurios padėtų įgyvendinti šį uždavinį;
Stresses the importance of encouraging girls to take up scientific careers and suggests that the Commission and the Member States do so by promoting female researchers as role models and adopting and implementing other measures conducive to achieving this aim;
29. džiaugiasi Europos moterų mokslininkių platformos veikla siekiant gerinti moterų dalyvavimą moksle ir didinti moterų mokslininkių, užimančių už sprendimų priėmimą atsakingus postus, skaičių;
Welcomes the activities carried out by the European Platform of Women Scientists, which aim to enhance the participation of women in science and increase the number of women scientists in decision-making positions;
31. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
Pranešime siekiama atkreipti dėmesį į socialinio, kultūrinio ir kitokio pobūdžio kliūtis, dėl kurių mokslo srityje dirba per mažai moterų.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
Jame bus trumpai apibūdinta dabartinė padėtis, tačiau pagrindinį dėmesį pranešėja skirs galimiems sprendimams ir gerajai patirčiai, kurie galėtų padėti išspręsti susidariusias problemas.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Pranešimas susijęs su dabartine padėtimi Europoje, kur mokslo srityje dirba per mažai moterų.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Remiantis statistika, daugiau moterų nei vyrų siekia aukštojo mokslo, tačiau kai reikia pasirinkti mokslininko kelią, moterys tampa mažuma.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Aplinkybė, kad ypač daug moterų siekia aukštojo mokslo, nepakeitė moterų ir vyrų, pasirinkusių tam tikras mokslo sritis arba profesijas, santykinės dalies, t. y. išliko lyčių horizontalioji atskirtis bei moterų ir vyrų užmokesčio skirtumai.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Dėl ko lyčių atskirtis moksle turėtų kelti nerimą?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Yra dvi pagrindinės priežastys.
There are two main reasons.
Pirma, kai kurios mokslo sritys vertinamos labiau nei kitos, o per mažas moterų skaičius šiose srityse (pvz., fizikoje) reiškia, kad moterų mokslininkių statusas žemesnis nei vyrų mokslininkų.
First, certain fields of science are of higher status than others; under representation of women in higher status fields (such as physics) means that, in aggregate, women scientists have lower status than men scientists.
Antra, svarbioms mokslo sritims gali pritrūkti darbuotojų.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Jei gebėjimas atlikti ypač svarbų mokslinį darbą būtų atsietas nuo lyties aspekto, atsirastų galimybė į atitinkamas sritis įtraukti daugiau darbuotojų, tarp kurių būtų gerokai daugiau vien mokslinį darbą dirbančių moterų.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Moterys mokslininkės vis dar sudaro mažumą vyriausybiniame ir aukštojo mokslo sektoriuose; abiejuose sektoriuose ES moterys sudaro vidutiniškai 35 proc. darbuotojų.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
Vis dėlto visose šalyse tai smarkiai viršija moterų, dirbančių verslo įmonėse, vidurkį, kuris, paskutiniais duomenimis, tesiekia 18 proc. (šis skaičius įvairiose šalyse labai skirtingas).
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
Moterų mokslininkių skaičius auga greičiau nei vyrų mokslininkų tik pusėje visų šalių, be to, keliose šalyse šis skaičius sumažėjo.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Vyrų ir moterų pasiskirstymas įvairiose mokslo srityse skirtingas.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
Iš visų aukštojo mokslo sektoriuje dirbančių vyrų mokslininkų 54 proc. dirba gamtos mokslų ir inžinerijos srityse, tuo tarpu šiose srityse dirba tik 37 proc. visų moterų mokslininkių.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Iš duomenų apie šį mokslininkų pasiskirstymą plačioje mokslo srityje galima daryti išvadą apie vyrų ir moterų apsisprendimą dėl specializacijos aukštojo mokslo metu.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
Paskutiniais metais buvo pateikta rezultatų tyrimų, kuriuose buvo lyginama lyčių horizontalioji atskirtis aukštojo mokslo sektoriuje įvairiose šalyse įvairiais istorijos laikotarpiais.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Juose padaryta išvada, kad daugelyje šalių per paskutinį dvidešimtmetį moterų skaičius inžinerijos srityje padidėjo.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Vis dėlto šis padidėjimas yra nežymus ir dažnai daug mažesnis nei kitų profesijų ir sričių atveju.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Kitaip tariant, moterų daugėja tose mokslo srityse, kuriose jau dirba didelė dalis moterų.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
Asmens apsisprendimui įtakos turi keletas atskirų veiksnių, susijusių su lyčių stereotipais.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Lyčių stereotipai (nors ir supaprastintas reiškinio apibrėžimas) dažnai susiję su giliai įsišaknijusiais įsitikinimais dėl būdingų vyrų ir moterų bruožų.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
Tai užtikrina įsitikimų dėl tam tikro lyčių vaidmens tęstinumą ir skatina profesinę lyčių atskirtį.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.
Vieni mano, kad lyčių stereotipai susiformavo socializacijos procese, o kiti tvirtina, kad tai visą gyvenimą vykstantis lyčių vaidmens nustatymo ir keitimo procesas.
Some approaches assume that gender stereotypes are formed during the socialisation process whereas others suggest a lifelong process of production and reproduction of gender roles.
Pagal lyčių stereotipus vyrams būdingi šie bruožai: domėjimasis techniniais dalykais, analitiniai gebėjimai, didelis meistriškumas, karjeros siekimas ir profesinės ambicijos, gebėjimas ginti savo nuomonę, dominavimas, egoizmas ir siekis padaryti įspūdį.
Typical male characteristics – according to gender stereotypes – include, among others, their interest in technical issues, analytical competences, talent for craftsmanship, career focus and professional ambition, ability to assert themselves, dominance, selfishness, and willingness to “impression management”.
Kita vertus, pagal lyčių stereotipus moterims būdingi šie bruožai: meilė vaikams, noras turėti šeimą, harmonijos branginimas, jausmingumas, emocingumas ir altruizmas.
On the other hand, typical stereotypes of female characteristics include beliefs that they are child-friendly, have an interest in family, value harmony, and are empathetic, emotional, and altruistic.
Lyčių stereotipai ne tik daro didelę įtaką vyrams ir moterims renkantis mokslo sritį, bet taip pat gali turėti įtakos su priėmimu į darbą ir mokslinių tyrimų finansavimu susijusių sprendimų priėmimui.
Gender stereotypes are not only important to the choices men and women make regarding their fields of study, they can also influence the decision making process associated with job allocation or research funding.
Į darbą, atitinkantį stereotipinius vyriško darbo kriterijus, dažniau priimami vyrai, o į darbą, atitinkantį stereotipinius moteriško darbo kriterijus, – moterys.
Hiring criteria with male gender stereotypes lead to a preference for hiring men whereas hiring criteria with female gender stereotypes lead to a preference for hiring women.
Kai kuriems asmenims įtakos turi ir šie veiksniai: šeiminė padėtis bei įtraukties ir atskirties mechanizmai, veikiantys bendraamžių grupes.
Family background, as well as inclusion and exclusion mechanisms among peer groups, are also factors at play on the interpersonal level.
Jei mergaitė vaikystėje domisi kompiuteriais ir techniniais žaislais, ji gali būti atstumta savo draugių.
If a young girl plays with computers and technical toys during her childhood, she might be regarded as an outsider by her female friends.
Šiuo atveju svarbia socialine priemone gali tapti šeimos parama ir padrąsinimas.
In this situation support and encouragement from the family turns out to be an important social resource.
Taigi labai dažnai studenčių, pasirinkusių inžinerinę arba kitas mokslo sritis, bent vienas iš tėvų dirba toje pačioje srityje.
Thus, female students in engineering and other branches of science often have at least one parent with a profession in one of these disciplines.
Tai taip pat rodo, koks svarbus gali būti moterų, dirbančių arba besimokančių vyrams „skirtose“ srityse, pavyzdys.
This also points to the importance of having a female role model working in a male-centred profession or field of study.
Nepaisant didėjančių moterų galimybių siekti aukštojo mokslo ir augančios moterų, turinčių inžinerinį ir kitą techninių mokslo sričių išsilavinimą, procentinės dalies, daugelyje šalių lyčių horizontalioji atskirtis sumažėjo stebėtinai nedaug.
Despite the expanding access for women to higher education and the growing proportion of female graduates in engineering and other branches of technical sciences, horizontal gender segregation has declined surprisingly little in most countries.
Plačiai aprašytos kliūtys („stiklo lubos“ arba „klampios grindys“), trukdančios moterims siekti vadovaujamų pareigų net ir veiklos sektoriuose, kuriuose daugumą sudaro moterys.
The existence of a “glass ceiling” or “sticky floor” for women trying to progress to senior positions is well documented and affects all occupational sectors, even those which are dominated by women.
Didesnis nei kitur moterų vadovių stygius juntamas mokslo ir technologijų srityse.
The absence of women in leadership positions is more acute in science and technology occupations than in other fields.
Labai skiriasi ir skirtingų šalių duomenys apie moterų dalį mokslo tarybose.
Data on the share of women on scientific boards show large difference between countries.
Šiaurės šalyse ji siekia maždaug 50 proc., tačiau daugelyje kitų šalių lygybė dar nepasiekta, o keliose valstybėse narėse ši dalis yra mažiau nei 10 proc.
The Nordic counties show levels close to 50%, but in a majority of countries parity has not been reached and the percentage is below 10% for several of the new member states.
Tarptautinėse diskusijose dėl nelygios lyčių padėties mokslinių tyrimų institucijų hierarchinėje struktūroje siūloma mintis kurti kryptingą struktūrą, kuri padėtų kilti karjeros laiptais nuo studijų doktorantūroje iki profesoriaus.
The international trend in discussing gender gap and hierarchy at research institutions points to a “pipeline” structure from PhD student to professor.
Dauguma mokslininkų pradeda studijas doktorantūroje, po to tampa doktorantais, mokslininkais arba profesoriaus asistentais, vėliau paaukštinami iki profesorių adjunktų, o kai kurie iš jų tampa ir profesoriais (žr.
Most researchers start as PhD students, proceed as post-docs, researchers or assistant professors, and are then promoted to associate professor with some ultimately becoming full professors, as seen in Figure 3.1.
Karjeros metu didėjant mokslininkų kvalifikacijai jiems dažniau pasiūlomos aukštesnės pareigos.
As scientists advance in their professional career, they are more likely to be promoted to the higher categories.
Kuo didesnis darbo stažas, tuo didesnė aukštesnių pareigų tikimybė.
The more years spent, the higher the probability of being promoted.
Vis dėlto atrodo, kad moterys paaukštinamos lėčiau negu vyrai, t. y. matomos aiškios su lytimi susijusios tendencijos.
However, promotion seems to be slower for women than for men: inter-gender differences are statistically significant.
Faktas, kad moterys vėliau pradeda dirbti mokslinį darbą, nėra paaiškinimas mažu moterų, einančių aukštesniąsias CSIC pareigas, skaičiumi, kadangi per tokios pat trukmės mokslinę karjerą moterims pareigos paaukštinamos lėčiau nei vyrams.
The later entrance of women into science cannot by itself explain the low presence of women in the upper categories at CSIC, since for a similar length of scientific career, women show slower promotion than men.
Pateikiami šie skirtumų, susijusių su produktyvumu, ir lyčių nelygybės mokslo srityje argumentai: asmens savybių skirtumai, socialiniai veiksniai ir galimybės naudotis ištekliais.
Differences in personal characteristics, social factors and access to resources have been arguments to explain differences in productivity and gender inequality in science.
Organizaciniai ir instituciniai lyčių atskirties veiksniai – tai nelygybės mechanizmai, veikiantys įmonių, mokslinių tyrimų įstaigų arba mokslinius tyrimus finansuojančių įstaigų lygmeniu.
Organizational and institutional factors of gender segregation include inequality mechanisms operating at the level of establishments such as firms, research institutes, or research funding institutions.
Svarbiausi šie instituciniai lyčių atskirtį skatinantys mechanizmai: įdarbinimo procesas, pareigų paaukštinimo praktika, sprendimų priėmimo ir įvertinimo procesai, pagal lyties požymį skirstomų darbo vietų kultūra.
Important institutional mechanisms affecting gender segregation are the recruitment processes, the promotion practices, the decision making and evaluation processes, and the presence of gendered workplace cultures.
Įdarbinimo procesas vis dar tiriamas nedažnai, kadangi yra ribotos galimybės susipažinti su atitinkamais institucijų duomenimis.
Recruiting and hiring processes are still rarely studied, mainly due to difficulties in accessing the relevant institutional data.
Lyčių atskirtis įdarbinimo procese susijusi su šiomis jo pakopomis: būdas, naudojamas galimiems kandidatams informuoti ir privilioti, po to pokalbis, darbo pasiūlymo gavimas ir darbo pasiūlymo kokybė, t. y. pradinis atlyginimas ir priedai.
Gender segregation in recruitment and hiring processes play out in a number of consecutive stages: the way how potential applicants are informed and attracted to positions, then the interview, the receipt of a job offer, and the quality of the received offer, i.e. the starting salary and benefits offered.
Kiekvienoje šių pakopų gali pasitaikyti nevienodo požiūrio į vyrus ir moteris apraiškų, o visam įdarbinimo procesui įtakos gali turėti lyčių stereotipai arba nusistatymas dėl pirmumo „teisės“.
Each of these stages may be influenced by differential treatment of men and women, and hiring decisions can be affected by gender stereotypes or by same gender preferences.
Paaukštinimo ir įvertinimo vaidmuo lyčių atskirčiai aprašytas dar mažiau, nei įdarbinimo proceso vaidmuo.
The role that promotion and evaluation practices play in generating gender segregation is even less documented than that of recruitment practices.
Kita vertus, kitas daug įtakos turintis veiksnys – ypač mažas moterų, siekiančių įsidarbinti, pvz., inžinerijos srityje, paraiškų skaičius.
Instead, the very low number of applications submitted by women in, for example, engineering, is a much more limiting factor.
Dar pateiksime su lyčių stereotipais susijusios įdarbinimo kultūros pavyzdį: „Norintis įsidarbinti inžinieriumi turi atrodyti kaip inžinierius, kalbėti kaip inžinierius ir elgtis kaip inžinierius.
Finally, to give an example of gendered workplace cultures: ‘To be taken as an engineer is to look like an engineer, talk like an engineer, and act as an engineer.
Daugeliu atveju tai reiškia atrodyti, kalbėti ir elgtis kaip vyras“
In most workplaces this means looking, talking, and acting male’
J. G.Robinson ir J. S. McIlwee (1991 m.), „Vyrai, moterys ir inžinerijos kultūra“, žurnalas „The Sociological Quarterly“, 32: 406. .
Robinson, J.G. and J.S. McIlwee (1991), ‘Men, Women, and the Culture of Engineering’,
Dažnai tai vis dar tiesa.
The Sociological Quarterly, 32: 406. , — and that still holds true.
Atsižvelgiant į šiuos rezultatus reikia pateikti keletą rekomendacijų, kurios padėtų padidinti moterų, siekiančių karjeros mokslo ir technologijų srityse, skaičių:
The results demand a number of recommendations to enhance the rate of women in science and technology throughout their careers, among others:
– imtis aktyvesnių priemonių moterų mokslininkių karjeros galimybėms propaguoti;
– intensification of activities to promote female scientific careers.
– užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į ES ir nacionalines programas;
– assurance of implementing gender mainstreaming in the EU and national programmes.
– sukurti daugiau galimybių moterims ir vyrams siekti mokslinės karjeros universitetuose ir neuniversitetinėse mokslinių tyrimų įstaigose;
– development of scientific career opportunities for female and male researchers across the academic and non-academic research field.
– įgyvendinti daugelį mokslo sričių apimančią darbuotojų lavinimo programą, skirtą mokslinių tyrimų centrams;
– installation of a cross-disciplinary human resource development programme for research centres.