natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina Komisiją koordinuoti ir remti mokslinį Europos bendros duomenų bazės apie pažeidžiamumą parengimą siekiant suprasti, koks bus klimato kaitos poveikis visuomenės grupėms ir Europos kultūriniam bei nacionaliniam paveldui ir kaip visuomenė ateityje galėtų reaguoti į klimato kaitos padarinius; įsitikinęs, kad turi būti sudaromos duomenų bazės, kuriose būtų saugomi kiti svarbūs duomenys apie prisitaikymo veiklą ir politikos kryptis (kaip antai, rodikliai, politikos kryptys ir priemonės bei kt.);
Invites the Commission to coordinate and support the scientific preparation of a common European database on vulnerabilities so as to understand how societal groups and the European cultural and national heritage would be affected and how societies could react to consequences of climate change in the future; believes that databases including other important information on adaptation activities and policies (e.g. indices, policies and measures, etc.) should also be established;
ragina Komisiją koordinuoti esamas aplinkosaugos duomenų stebėjimo sistemas ir reikiamais atvejais jas derinti su naujomis struktūromis siekiant parengti vienodu pagrindu sudarytas duomenų bazes, kad remiantis šiais duomenimis būtų galima kurti modelius, pagal kuriuos būtų galima nustatyti neatidėliotinus veiksmus, kurių reikia imtis žemyno, regioniniu ir vietos lygmeniu;
Calls on the Commission to coordinate the existing environmental data monitoring networks and, where appropriate, to combine them with new structures, with a view to compiling databases containing homogeneous measurements that can be used to produce models enabling the action most urgently required at continental, regional and local level to be identified;
ragina Komisiją ištirti, kaip toliau plėtoti ir remti visos Europos tinklą, kuris apimtų universitetus, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės organizacijas, tarnybas, ypač daug išsamių duomenų turinčias nacionalines orų prognozės organizacijas, bei vietos ir regionų sprendimų priėmėjus siekiant skatinti sektorių partnerystę prisitaikymo tema keičiantis žiniomis ir politikos klausimais, taip pat plėtojant mechanizmus, kuriais vertinamos taikomos priemonės ir ryšiai arba mokslinių duomenų ir būtino prisitaikymo prie klimato kaitos scenarijų sklaida visuomenei;
Invites the Commission to examine how to further develop and support a pan-European network of universities, social partners, civil society organisations, operational organisations, in particular national weather-forecasting organisations, which have extensive data resources, and local or regional decision makers in order to promote cross- sector partnerships on adaptation for the exchange of knowledge and policies as well as for the development of tools measuring the success of measures adopted and communication or dissemination of scientific findings and scenarios on necessary adaptation to climate change to the public;
mano, kad siekiant klimato kaitos poveikio mokslinių tyrimų veiksmingumo pagal Septintąją bendrąją programą atliekamus mokslinius tyrimus ir valstybių narių lygmeniu atliekamus mokslinius tyrimus (ypač Žemės stebėjimo iš kosmoso programomis) reikėtų derinti;
Considers that, in order to make research into the impact of climate change more effective, research conducted under the Seventh Framework Programme should be coordinated with research conducted at national level (particularly space-based Earth observation programmes);
mano, kad ES, siekdama aktyviau plėtoti prisitaikymo technologijas, skirtas mūsų pačių ekonomikai remti, turi daug labiau stengtis ir perduoti šias technologijas besivystančiam pasauliui; įsitikinęs, kad veiksmingų, saugių ir pigių technologijų plėtra – vienas svarbiausių būdų prisitaikyti prie klimato kaitos ir kad Poznanėje vyksiančioje kitoje JTBKKK šalių konferencijoje ir susitikime (COP 14) šiam klausimui turėtų būti skiriama daug dėmesio;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation to support our own economy and transfer of these technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is one essential way of adapting to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
prašo Komisiją įtraukti prisitaikymo priemones sudarant ir keičiant taikomus ir visus būsimus teisės aktus, strategijas ir finansuojamus projektus, kurie turės teritorinį poveikį, siekiant apriboti klimato kaitos padarinius; ragina Komisiją atlikti išsamų tyrimą apie esamas Europos finansines priemones ir kaip šias priemones būtų galima naudoti įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones jų pirminio taikymo srityse bei nurodyti, kam reikėtų skirti papildomų lėšų;
Asks the Commission to include adaptation when drawing up and modifying existing and all forthcoming legislation, strategies and funding projects with a spatial impact, so as to limit the effects of climate change; calls on the Commission to carry out a comprehensive analysis of existing European financial instruments and their use for climate change adaptation measures in their original fields of application and to indicate where additional funding would be needed;
primygtinai ragina Tarybą nedelsiant priimti sprendimą dėl siūlomo ES solidarumo fondo (ESSF) reglamento, nepamirštant, kad Parlamentas savo poziciją išreiškė jau 2006 m. gegužės mėn.; mano, kad remiantis naujuoju reglamentu, kuriuo kartu su kitomis priemonėmis sumažinamos ribos, susijusios su leidimu naudoti ESSF lėšas, taps įmanoma stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių padarytą žalą šalinti veiksmingiau, lanksčiau ir laiku; primygtinai teigia, kad ši finansinė priemonė labai svarbi, ypač todėl, kad tikimasi, jog dėl klimato kaitos ir kitų priežasčių stichinių nelaimių ateityje daugės;
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposed EU Solidarity Fund (EUSF) regulation, bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as May 2006; believes that the new regulation, which, along with other measures, lowers the thresholds for mobilisation of the EUSF, will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner; insists that such a financial instrument is very important, especially since natural disasters are expected to increase in the future because of climate change too;
apgailestauja dėl to, kad Komisija nesvarstė klausimo dėl esamų lėšų perskirstymo pagal taikomas finansines perspektyvas; ragina Komisiją kitoje ilgalaikėje finansinėje perspektyvoje regioninės politikos ir struktūrinių fondų klausimais numatyti įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos finansines priemones, taip pat siūlyti, kad būtų skiriama papildomų lėšų siekiant rasti naujoviškų su klimato kaita susijusių problemų sprendimų;
Regrets that the Commission has not considered any reallocation or redistribution of existing funds under the current financial perspective; invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial perspective for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
primena, kad strateginėse ES sanglaudos politikos gairėse aiškiai išdėstyta būtinybė stiprinti aplinkos ir ekonomikos augimo sinergiją; teigia, kad pagal regioninės politikos programas investuojama į šių sričių infrastruktūrą: vandens, atliekų ir oro, biologinės įvairovės, žemės naudojimo planavimo ir viešojo transporto; pabrėžia, kad šiomis programomis padedama vykdyti įsipareigojimus klimato srityje ir plėtoti rizikos prevencijos priemones taikant naujoviškas viešojo valdymo politikos priemones, pvz., prevencinį stebėjimą; taip pat pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi labiau koordinuoti civilinės saugos organizavimą ir nenumatytais atvejais taikomų priemonių planavimą; šiuo atžvilgiu pažymi Jungtinių Tautų nelaimių mažinimo programos tarptautinės strategijos vaidmenį;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and foster risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventive monitoring; points also to the need for the Commission and Member States to step up coordination of civil protection organisation and contingency planning; points in this respect to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
pabrėžia, kad valstybės narės turi naudotis kaimo plėtros fondais siekdamos geriau prisitaikyti prie klimato kaitos žemės ūkyje ir miškininkystėje; pabrėžia, kad Bendrijos, taip pat nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, būtina imtis atitinkamų krizių prevencijos ir rizikos valdymo priemonių, nes krizių skaičius ateityje neabejotinai didės ir ypač daug dėmesio reikia skirti sistemingiems žemėtvarkos veiksmams, kuriais būtų užtikrinama, kad vanduo būtų išsaugomas ilgiau, o miškų gaisrų būtų mažiau; mano, kad rizikos valdymas turėtų tapti apibrėžta sudedamąja ES sanglaudos politikos dalimi;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at Community as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
pabrėžia, kad subsidiarumo principo taikymas, ko gero, yra veiksmingiausias būdas kovoti su klimato kaitos pasekmėmis taikant apibrėžtas prisitaikymo priemones, nes regionų ir vietos valdžios institucijos Europoje geriau sugebės rasti politinius atsakymus į joms kylančias problemas, tačiau pabrėžia, kad ES lygmeniu reikia vykdyti suderinamumo kontrolę;
Emphasises application of the subsidiarity principle as the most promising approach to tackle consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences, but underlines the need for a coherence check at EU level;
pabrėžia, kad kovojant su klimato kaita vietos bendruomenės atlieka pagrindinį vaidmenį, taigi ragina įgyvendinti integruotas tvarios miestų, regionų ir kaimo plėtros strategijas, kuriose visiškai atsižvelgiama į priemones, skirtas žalos mažinimui ir prisitaikymui, ir ragina atlikti mokslinius tyrimus siekiant išanalizuoti, kokios infrastruktūros kūrimas padėtų geriau spręsti klimato kaitos problemą;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change, calls therefore for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and calls for scientific studies in order to analyse which type of infrastructure can help to address climate change;
ragina regionų ir vietos valdžios institucijas glaudžiau bendradarbiauti, keistis pažangiąja patirtimi ir šio bendradarbiavimo ir patirties pagrindu statyti statinius, steigti komunalines įmones ir teikti paslaugas, kaip antai centrinio šildymo sistemos, tobulesnės perdirbimo sistemos, integruotas viešasis transportas, pastatai, kuriuose tausiai naudojama energija ir vanduo, gaminti ir naudoti daugiau alternatyvios energijos ir teikti daugiau viešos informacijos apie energijos sunaudojimą, siekiant, kad atitinkamose jų teritorijose nebūtų išmetama anglies junginių;
Calls for closer cooperation and exchange of best practises with and between regional and local authorities in the development of constructions, utilities and services aiming to achieve carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy- and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
pabrėžia, kad žemės ūkio sektorius klimato kaitos atžvilgiu yra vienas pažeidžiamiausių, bet kartu šis sektorius kaltinamas tuo, kad daro žalą aplinkai; įsitikinęs, kad šiame sektoriuje naudojamomis prisitaikymo priemonėmis turi būti mažinamas pažeidžiamumas ir didinamas ekologinis ir ekonominis tvarumas;
Underlines the fact that the agricultural sector is one of the most vulnerable to climate change but has at the same time been accused of causing environmental damage; believes that adaptation measures in this sector must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic perspective;
pabrėžia, kad laipsniškas žemės ūkio sektoriaus pritaikymas prie naujų poreikių, atsiradusių dėl klimato kaitos, turėtų būti ištirtas panaudojant būklės tikrinimo sistemą, kai, be kita ko, turėtų būti atsižvelgta į dabartinės kompleksinio paramos susiejimo sistemos išplėtimą, moduliavimo mechanizmo sustiprinimą ir kt.;
Underlines the fact that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the ‘health check’, with consideration being given inter alia to expansion of the current cross-compliance system and to strengthening the modulation mechanism;
pabrėžia, kad žemės ūkio sektorius gali būti pritaikytas prie klimato kaitos ir gali būti sušvelninti klimato kaitos padariniai šiam sektoriui, jei būtų taikomi teisės aktai, kuriais stiprinamas tvarumas ir kuriami nauji būdai, kaip naudoti ir valdyti vandens ir kitus gamtos išteklius;
Emphasises that the farming sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės ir Komisija nustatytų, tą transporto infrastruktūrą, kurioje galėtų būti labiausiai juntamas kintančių klimato sąlygų poveikis, ir kurioje reikalingos papildomos pastangos bei investicijos siekiant užtikrinti tolesnį saugų jos veikimą;
Stresses the importance of Member States and the Commission in identifying the transport infrastructure which could be most affected by changing climate conditions and where additional efforts and investments are needed to ensure continued and safe functioning;
MOP 3), išvadų, pagal kurias kuriamas prisitaikymo fondas siekiant apibrėžtiems prisitaikymo projektams skirti lėšų, gautų renkant pagal švarios plėtros mechanizmą parengtiems projektams nustatytus mokesčius, kurie vykdomi besivystančiose valstybėse, kurios yra Kioto protokolo šalys; pabrėžia, kad šis proveržis – priimtas sprendimas finansuoti besivystančiųjų šalių prisitaikymą nepriklausomai nuo pagalbos teikėjų – įvyko prieš patvirtinant Balio veiksmų planą;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to operationalise the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on CDM projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;
pabrėžia, kad atliekant poveikio aplinkai vertinimą būtina užtikrinti, kad visuose statybos leidimuose ir miestų planuose būtų atsižvelgiama į skirtingus prisitaikymo scenarijus ir užkertamas kelias investuoti į prisitaikymo tikslų neatitinkančią infrastruktūrą; pažymi, kad daugeliu atvejų būtų tikslingiau ne statyti apsaugas siekiant pasirengti neigiamiems klimato padariniams, o nevystyti pažeidžiamų vietovių arba jau išvystytas grąžinti į ankstesnę būklę;
Stresses the need to ensure that, as part of environmental impact assessment, all building permits and urban plans take into account different adaptation scenarios to prevent investments in incompatible infrastructure; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas, or to renaturate already developed areas, than to construct defences to prepare for adverse climate effects;
mano, kad būtina bendradarbiauti siekiant remti skurdesnes Europos teritorijas ir besivystančias šalis, nes šioms sritims klimato kaita padarys daugiausia žalos, bet jos turės mažiausiai galimybių pašalinti jos padarinius; apgailestauja, kad žaliojoje knygoje nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad ES ir besivystančios šalys turi bendradarbiauti prisitaikymo klausimais; ypač pabrėžia, kad reikia būtinai perduoti technologijas ir ugdyti pajėgumus; turėdamas tai mintyje, teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pasitelkti Pasaulinį klimato kaitos aljansą, bet pabrėžia, kad šiuo metu jam skiriama per mažai lėšų;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission’s initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;
pripažįsta, kad egzistuoja priežastinė vystymosi tikslų ir žalos mažinimo bei prisitaikymo prie klimato kaitos sąsaja; pabrėžia, kad klimato kaita turi būti integruota į visą ES vystomąjį bendradarbiavimą, įskaitant esamas Europos partnerystės programas, pvz., ES ir Viduržemio jūros regiono šalių dialogą arba ES ir Afrikos energetikos partnerystę; pabrėžia, kaip labai svarbu stiprinti partnerystę su besivystančiomis šalimis siekiant aktyviau kovoti su miškų kirtimu, nes tai padėtų mažinti klimato kaitos poveikį ir būtų lengviau prie jos prisitaikyti;
Recognises a conditional link between development goals and both mitigation and adaptation to climate change; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, including existing partnership programmes such as the EUROMED dialogue or the EU-Africa energy partnership; emphasises also the great importance of strengthening partnerships with developing countries to enhance efforts to avoid deforestation, providing both mitigation and adaptation benefits;
pabrėžia, kad dėl klimato kaitos galėtų sparčiau mažėti galimybių apsirūpinti gamtiniais ištekliais; ragina Komisiją apsvarstyti papildomas priemones siekiant prisitaikyti prie naujų sunkumų užtikrinant maisto ir energijos tiekimo patikimumą;
Points out that climate change could accelerate diminishing access to natural resources; invites the Commission to consider further measures for adapting to new challenges in ensuring security of food and energy supplies;
ragina Komisiją europiniu lygmeniu ir tarptautiniu požiūriu ištirti, kaip būtų galima būtino prisitaikymo prie klimato kaitos klausimą įtraukti į vystymosi planus ir derybas dėl biudžeto; ragina Komisiją ištirti, kaip šias priemones būtų galima taikyti sektorių politikos kryptims siekiant valdyti viešąjį ir privatų finansavimą ir investicijas; pabrėžia, kad šios pastangos, kuriomis siekiama įtraukti šį klausimą, turi apimti mokslo, integravimo, sąmoningumo didinimo, informacijos, bendradarbiavimo ir stebėjimo sritis ir turi būti aiškiai laikomasi kriterijų bei nuolatos tikrinama kaip jų laikomasi siekiant pagrįsti tolesnės paramos skyrimą, ir apie šio tikrinimo rezultatus pranešama Europos teisės aktų leidėjui;
Invites the Commission to examine on a European level, and in the international context, how to incorporate necessary adaptation in response to climate change into development plans and budget negotiations; invites the Commission to investigate how to apply such measures to sectoral policies to steer public and private funding and investments; underlines the fact that such incorporation efforts must cover the fields of science, mainstreaming, awareness raising, information, cooperation and monitoring, clearly following criteria checked regularly for compliance to justify further support and with reporting back to the European legislator;
pabrėžia, kad labai stiprėja poreikis racionaliau naudoti vandens išteklius ir diegti vandens paklausos valdymą, nes vandens išteklių vis mažėja; ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti integruotas priemones siekiant užtikrinti aprūpinimą vandeniu, jo prieinamumą, naudojimą ir saugojimą ir skatinti naujoviškas technologijas bei praktiką, įskaitant bandomuosius projektus, skirtus dėl sausros kilusiai žalai ir potvynių rizikai mažinti; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu laikytis ekosistemos požiūrio siekiant užkirsti kelią dirvožemio erozijos, potvynių, dykumėjimo, kylančio jūros lygio ir buveinei nebūdingų rūšių plitimo padariniams atsirasti ir juos švelninti, taip pat siekiant didinti atsparumą miškų gaisrams;
Stresses the importance of an increased need for rational use of water by means of ‘water demand management’, since water is becoming a scarce resource; calls on the Commission and Member States to adopt integrative measures to ensure the availability, accessibility, use and conservation of water, and to promote innovative technologies and practices, including pilot projects, which will help to reduce drought damage and flooding risks; in this context, recognises the importance of an ecosystem approach in preventing and absorbing the impacts of soil erosion, flooding, desertification, rising sea levels and invasive alien species, and in increasing resistance to forest fires;
pripažįsta, kad dėl klimato kaitos visame pasaulyje didėja sergamumas ir daugėja ankstyvos mirties atvejų, ypač pažeidžiamiausių gyventojų grupių; ragina valstybes nares apsvarstyti priemones, kuriomis būtų galima stiprinti sveikatos apsaugos sistemų prisitaikymo prie neigiamų klimato kaitos padarinių pajėgumus; ragina Komisiją numatyti visą ES apimančią sistemą, skirtą stebėti ir prižiūrėti klimato kaitos poveikį žmonių sveikatai; ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant ES prisitaikymo ir klimato kaitos poveikio mažinimo politiką daugiausia dėmesio būtų skiriama pavojui žmogaus sveikatai, kuris kilo dėl klimato kaitos;
Recognises that climate change contributes to the global burden of disease and premature deaths by affecting, in particular, the most vulnerable population groups; invites the Member States to consider measures to strengthen the capacity of health systems to adapt to the adverse effects of climate change; invites the Commission to set up an EU-wide system for the monitoring and surveillance of the effects of climate change on health; calls on the Commission to ensure that the threats posed by climate change to human health are at the centre of EU adaptation and mitigation policy;