natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. kadangi Europos kinas turėtų stiprinti teritorinį ir socialinį vientisumą;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
H. kadangi skaitmeninių technologijų era audiovizualiniam sektoriui ne tik atveria naujų galimybių visų pirma kino pramonėje dėl veiksmingesnio filmų platinimo, rodymo ir prieinamumo, taip pat dėl Europos žiūrovams siūlomos geresnės garso ir vaizdo kokybės, bet ir sukuria tam tikrų didelių problemų, ypač finansinių, Europos kinui pereinant prie skaitmeninių technologijų;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. kadangi skaitmeninės technologijos tokiu būdu prisideda siekiant įgyvendinti ES ir nacionalinius tikslus, susijusius su Europos kūrinių rodymu ir prieiga prie jų bei socialine sanglauda;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. kadangi skaitmeninio kino technologijos suteikia galimybę lanksčiai planuoti reklamą ir pakeitimus paskutinę minutę;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. kadangi pirmojo Europos kino skaitmeninimo etapo nauda buvo nevienoda;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. kadangi naujausios kartos skaitmeninė įranga yra apytiksliai nuo 25 iki 30 proc. pigesnė negu ankstesni modeliai ir dabar ji prieinamesnė ir Europos kino teatrams, ir finansavimo programų vykdytojams;
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. kadangi ne visi kino teatrai turi vienodas galimybes spręsti su skaitmeninės įrangos kino teatruose diegimu susijusius uždavinius,
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. kadangi visiškas ne tik Europos kino pramonės, bet ir jos kino teatrų skaitmeninimas turi būti nedelsiant baigtas siekiant, kad nesumažėtų prieiga prie kultūrų įvairovės ir galimybė ją patirti įvairiose platformose, ir turėtų būti remiamas Europos ir nacionaliniu lygmenimis;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. kadangi nepriklausomi ir nekomerciniai kino teatrai sudaro savitą Europos kino tinklą ir rengia įvairias programas, kurias vertina žiūrovai, kuriems įdomi ne tik vyraujanti komercinė kryptis;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. kadangi reikia atsižvelgti į nekomercinio kino organizacijų, kurios pasiūlė taikyti specialias ir prioritetines priemones siekiant skatinti nepriklausomų Europos filmų kūrimą ir platinimą, išreikštą susirūpinimą;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. kadangi vietos ir regioniniai valdymo organai yra pagrindiniai subjektai siekiant saugoti ir skatinti Europos kultūros paveldą, visų pirma filmų ir kino teatrų skaitmeninimą, todėl vykstant skaitmeninimo procesui jie yra pagrindiniai partneriai;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. kadangi kino teatrai – svarbi priemonė siekiant išsaugoti istorinių miestų centrų ir priemiesčių gyvenimo kokybę ir socialinę sąveiką, taip pat norint atkurti miesto sritis;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
S. kadangi Europos kinematografijos darbų sėkmė Europoje yra būtina sąlyga norint juos platinti tarptautiniu lygiu ir taip siekti finansinių tikslų, susijusių su šiais darbais, taip pat jie yra bendradarbiavimo ir diplomatijos kultūros srityje būdas siekiant platinti ne tik kūrinius, bet ir įvairią Europos kultūrą trečiosiose šalyse;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. kadangi kuo skubiau turi būti pereita prie skaitmeninio formato siekiant išvengti dvigubų gamybos ir platinimo išlaidų;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. kadangi Europos filmų pramonė dabar suskaidyta pagal nacionalines teritorijas ir kalbas ir kadangi filmai visų pirma kuriami kilmės šalies vietos žiūrovams, kurie juos dažniausiai ir žiūri;
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
3. pabrėžia, kad Europos kino svarba ekonomikai vis auga, nes jis sukuria daugiau negu 30 000 darbo vietų;
Stresses that European cinema is of growing importance to the economy, as it provides more than 30 000 jobs;
9. pažymi, kad Europos kino pramonės potencialas nuolat didėja, tačiau kino teatruose rodomų Europos filmų dalis turi vis labiau augti;
Notes that the potential of the European film industry is constantly growing, but the proportion of European productions showing in cinemas must be progressively increased;
16. pažymi, kad vis didėja spaudimas visus filmus perkelti į skaitmeninį formatą, o kai kurie Europos kino teatrai jau tapo 100 proc. skaitmeniniai;
Notes that there is increasing pressure for all films to be compatible with digital projection, while some European cinemas have already converted to 100% digital;
Galimybės ir iššūkiai
Opportunities and challenges
29. primena, kad Europai pereinant prie skaitmeninio kino turėtų būti siekiama sukurti naujas galimybes platinti Europos filmus, išlaikyti Europos kūrinių įvairovę ir gerinti jų prieinamumą Europos piliečiams;
Recalls that the European shift to digital cinema should aim at creating new opportunities for the distribution of European films, maintaining the diversity of European production and enhancing its accessibility for European citizens;
31. pripažįsta, kad kūryba ir inovacijos yra bendros svarbos klausimai, ir ragina teikti pirmenybę investicijoms programų srityje ir remti jas siekiant paskatinti kokybiško turinio duomenų pasiūlą tinkluose;
Acknowledges that creation and innovation are matters of general interest, and urges that investing in programmes should be prioritised and supported in order to stimulate the supply of good quality content available on the networks;
44. pažymi, kad Europos filmų pramonė susiduria su filmų, ypač mažesnio biudžeto filmų, apyvartos ir platinimo problemomis ir kad didelė produkcijos dalis pasiekia tik nacionalines rinkas ir retai rodoma tarptautiniu mastu, o tai neleidžia pasiekti platesnės auditorijos visame žemyne ir pasaulyje;
Points out that the European film industry faces problems with the circulation and distribution of films, especially those with lower budgets, and that many productions reach only national markets and rarely get screened internationally, which prevents them from reaching wider audiences across the continent and the world;
46. pripažįsta, kad garso ir vaizdo produkcijos ir platinimo skaitmeninimas kelia naujų iššūkių filmų paveldo institucijoms siekiant surinkti, saugoti ir išsaugoti Europos garso ir vaizdo paveldą;
Acknowledges that the digitisation of audiovisual production and distribution poses new challenges to film heritage institutions in their activities of collecting, conserving and preserving the European audiovisual heritage;
Sąveika, standartizavimas ir archyvavimas
Interoperability, s tandardisation and archiving
57. pripažįsta, kad nors dėl skaitmeninimo ar gamybos vien tik skaitmeniniu formatu techniniu požiūriu filmus bus lengviau archyvuoti, tačiau turint mintyje standartų ir autorių teisių klausimus ateityje kils daugiau iššūkių;
Concedes that, although the archiving of films will become technically easier as a result of their digitisation or purely digital production, it will entail more challenges in future because of the issues of standards and copyright;
63. ragina valstybes nares rengiant valstybės pagalbos programas, skirtas pereiti prie skaitmeninio formato, atsižvelgti į ES konkurencijos taisykles, kad būtų išvengta skaitmeninio kino finansavimo sąlygų iškraipymų;
Calls on Member States to take EU competition rules into account when designing State aid schemes for digital conversion, in order to avoid distortions of the financing terms for digital cinema;
Finansavimo modeliai
Financing models
69. pabrėžia, kad, nors Europos struktūriniai fondai yra svarbus skaitmeninimo projektų ir mokymo iniciatyvų finansavimo šaltinis, 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje finansavimas turi būti didinamas, laukimo laikas trumpinamas, o paraiškos – supaprastinamos;
Underlines that although the European Structural Funds are a significant source of financing for digitisation projects and training initiatives, funding should be increased, the waiting times shortened and the applications simplified as part of the new Multiannual Financial Framework 2014-2020;
74. mano, kad kino teatrai, įsikūrę mažiau apgyvendintose teritorijose, kuriose vyksta mažai kultūros renginių, ir nepajėgūs padengti skaitmeninimo išlaidų, turėtų būti aprūpinti skaitmenine įranga;
Considers that cinemas located in less well populated areas, where cultural events are rare, and which are not in a position to pay the costs of converting to digital, should be fitted out with digital equipment;
78. ragina Komisiją spręsti šią problemą taip pat atsižvelgiant į numatytą ilgesnį komunikato dėl kino taikymą;
Calls on the Commission to resolve this issue in the light, also, of the prolongation of the application of the Cinema Communication;
82. ragina valstybes nares didinti lėšas, skiriamas tyrimams, susijusiems su skaitmeninio kino technologijomis, ypač su kino medžiagos platinimo kanalais ir jos glaudinimo būdais, kad sukurtas tinklas būtų sąveikus, teiktų aukštos kokybės projekcijas ir kartu būtų galima lengvai naudotis ir suglaudintais, ir išskleistais vaizdais;
Encourages Member States to increase funding for research connected with digital cinema technology, and particularly channels for disseminating film material and the methods for compressing it, so that the network established will be interactive and offer high quality projection and at the same time allow easier use of compressed and decompressed images;
Virtualios kopijos mokestis
Virtual Print Fee (VPF)
VPF) komercinis modelis, taikomas skaitmeninės įrangos diegimui finansuoti, tinka dideliems kino teatrų tinklams, tačiau tai nėra geriausias sprendimas mažiems ir nepriklausomiems kino teatrams, kuriuos apriboja investicinių lėšų trūkumas, todėl virtualios kopijos mokesčio finansavimo modelis gali taip pat kelti grėsmę kultūrų įvairovei;
Acknowledges that the so-called VPF commercial model for financing the installation of digital equipment is suitable for large cinema networks but is not an optimal solution for small and independent cinemas, which are restrained by the lack of investment funds, and that therefore the VPF financing model may also hamper cultural diversity;
89. pabrėžia, kad su kinu susijęs švietimas padeda ugdyti kritinį mąstymą ir apskritai mokyti jaunimą, nes jis suteikia galimybę derinti mokymąsi apie paveldą ir įgyjamas žinias apie vaizdų ir garsų pasaulio sudėtingumą;
Underlines that film education helps develop an analytical mind and train young people generally, as it enables learning about heritage to be combined with becoming aware of the complexity of the universe of images and sounds;
Programa MEDIA
The MEDIA Programme
99. pabrėžia programos MEDIA svarbą kino teatruose diegiant skaitmeninę įrangą ir ragina laikytis numatyto finansavimo ir skirti daugiau lėšų kitu programos etapu siekiant spręsti su skaitmeninių technologijų taikymu susijusias problemas;
Stresses the importance of the MEDIA Programme in the digitisation of cinemas and calls for existing funding lines to be maintained, as well as for increased funds in the next generation of the programme to tackle the challenges brought by digital technologies;
102. pabrėžia, kad kitu programos MEDIA etapu reikia imtis naujų iniciatyvų siekiant gerinti ir skatinti vertimą, dubliavimą, subtitravimą ir titravimą, kad būtų remiami nepriklausomi kino teatrai, kurių paskirtis – rodyti Europos filmus;
Underlines that new initiatives must be introduced as part of the next generation of the MEDIA programme to improve and promote translation, dubbing, subtitling and surtitling, in order to support independent cinemas dedicated to European films;
Platinimo modeliai
Models of distribution
Europos kino skatinimas
Promotion of European cinema
124. ragina valstybes nares skatinti ir remti Europos filmų platinimą ir apyvartą savo teritorijose organizuojant specialius renginius ir šventes; taip pat ragina valstybes nares remti esamas skirtingas Europos kino mokyklas;
Encourages Member States to promote and support the dissemination and circulation of European films on their territories through dedicated events and festivals; encourages the Member States also to support the various film schools in existence in Europe;
„Europos kinas skaitmeninių technologijų eroje“ – visų pirma kvietimas apsvarstyti pačią kino funkciją: kokį vaidmenį jis atlieka siekiant pilietinės visuomenės kūrimo ir ?
"European cinema in the digital area” serves first and foremost as an invitation to consider the very function of cinema: which role does it play in the creation and sustainability of a civil society ?
Piliečių ir nacionalinių arba Europos institucijų sąsaja yra trapi.
The link between citizens and their national or European institutions is fragile.
Šio trapaus santykio esmė susijusi su mūsų individualios ir kolektyvinės tapatybės klausimu.
At the heart of this fragile relationship lies the question of our identity, both individual and collective.
Bet ką šiandien reiškia būti Europos piliečiu?
But what does it mean to be a European citizen today?
Kinas pateikia labai tvirtą atsakymą į šį klausimą.
Cinema provides a very powerful answer.
Wim Wenders teigia, kad kinas turi būti suvokiamas kaip politinis veiksmas, kuriuo siekiama kurti Europos dvasią : „Europa turi savo dvasią, įtvirtintą kultūroje.
Cinema must be perceived as a political act aiming at shaping the European soul , as argued by Wim Wenders: " Europe has its own soul, anchored in culture.
Šią kultūrą formuoja priemonė, kuri yra mūsų individualios ir kolektyvinės sąmonės, kuri savo ruožtu kuria Europos viltį, kertinis akmuo.
And this culture is 'shaped' by an instrument that is the cornerstone of our individual and collective consciousness, which in turn creates a European hope.
Iš naujo apibrėžiant kino funkciją Europos kontekste pranešimo projekte „Europos kinas skaitmeninių technologijų eroje“ kvestionuojama viešoji politika, kuri įgyvendinama siekiant remti Europos kiną.
The redefining of the function of the cinema in the European context, "European cinema in the digital area” puts into question the public policies implemented to support the European cinema.
Kiną reikia vertinti dviem skirtingais aspektais: viena vertus, kaip kultūros įrankį, kai investicijos padeda sukurti ilgalaikius neapčiuopiamus rezultatus, kita vertus, kaip svarbią Europos pramonės šaką.
Cinema needs to be looked at in two different ways, on the one hand as a tool of culture where investments produce long-term intangible results, on the other hand as an important branch of the European industry.
Kūryba yra kultūros širdis, o pramonė – jos plaučiai.
Creation is the heart of culture whereas industry is its lungs.
Iššūkiai Europos kinui
Challenges for European cinema
Europos kinas susiduria su iki šiol didžiausiu iššūkiu – siekiu susitvarkyti su šiuolaikinių technologijų reikalavimais.
European cinema is facing its biggest challenge to date: coping with the requirements of modern technology.
Kino ateitis yra neatskiriamai susieta su skaitmeninių technologijų eros pradžia.
The future of cinema is inseparably tied to the arrival of the digital era.
Modernios technologijos keičia audiovizualinį sektorių, sukurdamos problemas ir galimybes Europos kino filmų gamybai, platinimui ir prieinamumui, taip pat keldamos tam tikrus pavojus pereinant nuo analoginių prie skaitmeninių sistemų.
Modern technologies change the audiovisual sector, creating challenges and possibilities for production, distribution and the accessibility of European cinema as well as certain dangers in the transition from analogue to digital systems.
Pasikeitimo procesas turėtų būti sparčiai įgyvendintas ir koordinuojamas ne tik nacionaliniu, bet ir Europos lygmeniu.
The transformation process should be achieved expeditiously and be coordinated on a national as well as European level.
Dalyvavimas šiame procese turėtų būti ne tik viešojo, bet ir privačiojo sektoriaus atsakomybė.
Participation in this process should be the responsibility of both the public and the private sector.
Europos kino potencialas
Potential of European cinema
Europos kinas turi didžiulį potencialą.
European cinema has enormous potential.
Europos audiovizualinės observatorijos duomenimis, Europos Sąjungoje yra apie 30 000 ekranų.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Dauguma jų yra mažuose kino teatruose, kurie turi tik vieną arba du ekranus.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
Pastaraisiais metais galėjome stebėti spartesnį skaitmeninių technologijų diegimo kino teatruose procesą, kurį skatina skaitmeninių filmų, daugiausia iš JAV, gamyba, taip pat didesnis visuomenės poreikis filmams, sukurtiems naudojant 3D technologijas.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
2010 m. skaitmeninius projektorius turinčių kino teatrų skaičius buvo 8 682 – daugiau kaip dvigubai tiek, kiek jų buvo 2009 m. – 4 129.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Europos kino potencialas taip pat išnaudojamas filmams statyti.
The potential of European cinema also translates to film production.
Europos kino teatrai pardavė beveik 1 mlrd. bilietų, Europos filmai sudarė 27 proc. rinkos.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Tačiau Europos kino rinka su savo visomis galimybėmis vis dar nėra integruota, ir, pasirodo, kad filmus platinti ES yra sudėtinga.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Kino teatrų prieinamumas yra nevienodas: Vakarų Europoje vienam ekranui tenka 160 102 žmonės, palyginti su 40 750 žmonių, tenkančių vienam ekranui Vidurio ir Rytų Europoje.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
Nuo analoginių prie skaitmeninių technologijų
From analogue to digital technologies
Reikia tikėtis, kad artimiausioje ateityje dauguma kino teatrų pereis prie skaitmeninių technologijų, ir filmų kopijų 35 mm juostelėse daugiau nebus galima gauti.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Šiuo metu didesnė išlaidų dalis tenka filmų kūrėjams ir kino teatrų savininkams, kurie turi laikytis dvigubos sistemos: analoginių ir skaitmeninių filmų rodymo.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Didelių išlaidų, siekiančių iki 2 000 EUR, patiriama dėl išlaidų gaminant kino juostą, o būtinybė parengti atskirą kopiją kiekviena kalba riboja filmų platinimo apimtį.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Skaitmeninės kopijos gamybos išlaidos mažesnės – apie 200 EUR.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Jei kino teatrai turi galimybę naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu internetu arba palydoviniu ryšiu, filmo perdavimas yra pigesnis ir greitesnis.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Šis platinimo metodas suteikia galimybę surengti kelias filmo premjeras vienu metu keliomis kalbomis visuose kino teatruose.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
Šis metodas gali būti naudingas nepriklausomiems ir mažo biudžeto filmams, kurie šiuo metu nėra patinami plačiu mastu.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Taigi skaitmeninės technologijos ir skaitmeninis platinimas suteikia galimybę surengti daugiau filmų premjerų, supaprastinti filmų platinimą ir užtikrinti didesnį Europos kino teatrų prieinamumą ES piliečiams.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Būtina pabrėžti, kad skaitmeninių projektorių, kurie šiuo metu kainuoja apytikriai 100 000 EUR kiekvienam ekranui, įrengimas kino teatruose reikalauja didelių išlaidų.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
Kyla pavojus, kad tie kino teatrai, kurie nedalyvauja skaitmeninimo procese, bus išstumti iš rinkos ir bus uždaryti.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
Tai gali atriboti kai kurias visuomenės grupes nuo filmų kultūros ir daryti poveikį visų pirma kaimo ir mažiau išsivysčiusioms vietovėms, kuriose vyrauja maži ir nepriklausomi kino teatrai.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
Jų uždarymas gali sukelti kliūčių populiarinant kultūrą ir sunkumų užimtumo sektoriuje.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.
Pertvarkant Europos kiną reikia atsižvelgti į nuolatinę technologijų plėtrą.
The continuous development of technology needs to be taken into account in the process of transforming European cinema.
Ilgainiui tai gali reikšti būtinybę pereiti prie kito, naujesnio formato.
In the long term it might mean the necessity of switching to the next, newer format.