natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. ragina valstybes nares, jeigu reikia, iš naujo analizuoti socialinės gerovės sistemas siekiant išvengti didelių vyrų ir moterų pensijų dydžių skirtumų ir svarstyti galimybę pradėti taikyti korekcinius koeficientus, kad būtų atsižvelgiama į įmokų skirtumus, atsirandančius dėl darbo be garantijų arba motinystės pareigų;
Calls on the Member States, where necessary, to re-examine welfare systems in order to avoid the considerable inequalities between women’s and men’s pension levels, and consider the option of introducing corrective factors taking account of the gaps in contributions arising from insecure employment or maternal responsibilities;
37. pabrėžia, kad siekiant kovoti su skurdu, vaikų skurdu ir socialine atskirtimi reikia nacionaliniu lygmeniu parengti tinkamą užimtumo, integracijos ir mokymo politiką, taip pat konkrečią mokesčių tvarką, skirtą nepilnoms šeimoms;
Stresses the need to develop appropriate employment integration and training policies at national level, together with special tax arrangements for one-parent families, as part of the fight against poverty, child poverty and social exclusion;
dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES
on reducing health inequalities in the EU
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................18
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 19
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................24
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...24
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 ir 184 straipsnius,
– having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,
– having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį,
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį dėl moterų ir vyrų lygybės visose srityse,
– having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
OL L 23, 2010 1 27, p.
OJ L 23, 27.1.2010, p.
– atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje.
– having regard to the Social Protection Committee Opinion on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
– atsižvelgdamas į ataskaitą dėl antrojo Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos bendro ekonomikos krizės socialinio poveikio ir politinių priemonių įvertinimo,
– having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,
– atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų (2006/C146/01),
– having regard to the Council Conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ (2006/C 146/01),
– atsižvelgdamas į Socialinių sveikatos veiksnių komisijos galutinę ataskaitą (PSO, 2008),
– having regard to the Final Report of the Commission on Social Determinants of Health (WHO, 2008),
– atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje.
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“,
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją „Dėl sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo skatinimo: antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencija Europos Sąjungoje“, taip pat į savo 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti
Texts adopted, P6_TA(2007)0019 ) and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues
Priimti tekstai, P6_TA(2007)0019 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0461 ,
OL C 9 E, 2010 1 15, p.56 ,
OJ C 9 E, 15 January 2010, p.
– atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-00032/2011),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0032/2011 ),
A. kadangi visuotinumas, galimybė gauti kokybišką priežiūrą, lygybė ir solidarumas yra bendrosios vertybės ir principai, kuriais grindžiamos ES valstybių narių sveikatos sistemos,
A. whereas universality, access to high-quality care, equity and solidarity are common values and principles underpinning the health systems in the EU Member States,
B. kadangi dėl to, kad žmonės vidutiniškai gyvena ir būna sveikesni ilgiau nei ankstesnių kartų atstovai, ES, turint mintyje senėjančią visuomenę, susiduria su rimta problema – su dideliais ir vis didėjančiais fizinės ir psichinės sveikatos lygio skirtumais ir tarp ES valstybių narių, ir jose pačiose,
B. whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
C. kadangi aukščiausios ir žemiausios socialinių ir ekonominių grupių atstovų gimimo momentui numatomos gyvenimo trukmės skirtumas – 10 metų vyrų atveju ir 6 metai moterų atveju,
C. whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
D. kadangi lyčių aspektas tikėtinos gyvenimo trukmės požiūriu – taip pat svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, kai svarstant nelygybę sveikatos srityje,
D. whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
E. kadangi be genetinių veiksnių sveikatai įtakos turi visų pirma žmonių gyvenimo būdai, jų prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant informaciją apie sveikatą ir sveikatos švietimą, ligų prevencijos galimybės, taip pat jų galimybės būti gydomiems nuo trumpalaikių ir lėtinių ligų; kadangi žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupės labiau linkusios prastai maitintis ir priklausyti nuo tabako ar alkoholio, o visi šie veiksniai yra labai svarbūs ir susiję su daugeliu ligų, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas ir vėžį,
E. whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people’s lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
F. kadangi nustatyta, jog visose valstybėse narėse aukštesnio ir žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio žmonių grupių sveikata skiriasi,
F. whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
G. kadangi įrodyta, jog lyčių aspektas susijęs su blogos mitybos rodikliais, o tai rodo, kad moterys dažniau kenčia nuo blogos mitybos ir kad ši nelygybė dar labiau didėja socialinio ir ekonominio lygio skalėje,
G. whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
H. kadangi nelygybė lyties ir amžiaus aspektais biologinės medicinos tyrimų srityje ir nepakankamas atstovavimas moterims klinikinių tyrimų srityje turi neigiamo poveikio pacientų priežiūrai,
H. whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
I. kadangi palyginamasis sveikatos nelygybės vertinimas – esminis pirmasis veiksmingas žingsnis,
I. whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
J. kadangi paprastai sergamumas didesnis žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio asmenų grupėse, be to, didelė nelygybė taip pat gali būti matoma daugumos specifinių neįgalumo formų ir daugelio specifinių lėtinių neužkrečiamų ligų, burnos susirgimų ir tam tikrų psichikos ligų paplitime,
J. whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
K. kadangi sparčiai daugėja rūkančių moterų, ypač jaunų, ir tai turi itin žalingų pasekmių tolesnei jų sveikatos būklei; kadangi moterų rūkymo problemą apsunkina nepalanki padėtis daugeliu aspektų;
K. whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
M. kadangi daug projektų ir tyrimų patvirtinta, kad ypač antsvorio ir nutukimo įgijimui būdinga anksti atsirandanti nelygybė, susijusi su socialine ir ekonomine aplinka, ir kad aukščiausi antsvorio ir nutukimo atvejų dažnumo rodikliai fiksuojami žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupėse; kadangi tokia padėtis gali nulemti netgi dar didesnę sveikatos ir socialinę bei ekonominę nelygybę dėl to, kad kyla didesnė su nutukimu susijusių ligų rizika,
M. whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
N. kadangi nepaisant socialinės, ekonominės ir aplinkos pažangos, dėl kurios apskritai pagerėjo gyventojų sveikatos būklė imant ilgesnį laikotarpį, kai kurie veiksniai, pvz., higiena, gyvenimo ir darbo sąlygos, bloga mityba, švietimas, pajamos, alkoholio vartojimas ir rūkymas, vis dar turi tiesioginį poveikį sveikatos skirtumams,
N. whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people’s health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
O. kadangi numatoma, jog dėl dažnesnių ekstremalių oro sąlygų reiškinių, pvz., karščio bangų ar potvynių, infekcinių ligų pobūdžio kitimo ir padidėjusios ultravioletinės spinduliuotės klimato kaita gali turėti pasekmių sveikatai; kadangi ne visos ES šalys vienodai pasirengusios spręsti šias problemas,
O. whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
P. kadangi sveikatos skirtumai yra ne tik daugybės ekonominių, aplinkos ir su gyvenimo būdu susijusių veiksnių, bet ir prieigos prie sveikatos priežiūros problemų pasekmė,
P. whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
Q. kadangi sveikatos skirtumai taip pat susiję su sunkumais gauti sveikatos priežiūros paslaugų, tiek dėl ekonominių priežasčių (ne tiek susijusių su didesnės apimties gydymu, kurį teisingai suteikia valstybės narės, kiek su paprastu gydymu, pvz., dantų ir akių priežiūra), tiek dėl blogo medicinos išteklių paskirstymo tam tikrose ES zonose,
Q. whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
R. kadangi tai, kad tam tikrose ES dalyse trūksta sveikatos specialistų ir kad jie gali lengvai persikelti į kitas ES vietoves, yra tikra problema ir kadangi dėl tokios padėties susidaro didelė nelygybė prieigos prie sveikatos priežiūros ir paciento saugos požiūriu,
R. whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
S. kadangi nutolusiuose ir salų regionuose gyvenantys žmonės turi ribotas galimybes gauti greitai suteikiamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų,
S. whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,
T. kadangi lėtine liga sergantys arba esantys atitinkamoje būklėje pacientai sudaro specifinę grupę, kuri patiria prieigos prie diagnostikos ir priežiūros, socialinių ir kitų paramos paslaugų nelygybę, ir patiria sunkumų, įskaitant finansines problemas, blogas galimybes įsidarbinti, socialinę diskriminaciją ir stigmatizavimą,
T. whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
U. kadangi smurtas prieš moteris yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse plačiai paplitęs reiškinys, kuris turi didelį neigiamą poveikį fizinei ir emocinei moterų ir vaikų sveikatai,
U. whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
V. kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą yra pripažinusi kaip sveikatos būklę, kuri turi ypatingą poveikį moterų sveikatai, ir kadangi Jungtinės Karalystės nacionalinio informuotumo tyrimo rezultatai parodė, kad daugiau kaip 94 proc. nevaisingų moterų kenčia nuo įvairių formų depresijos,
V. whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women’s health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
W. kadangi valstybėse narėse labai skiriasi galimybės gydytis nuo nevaisingumo,
W. whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
X. kadangi Eurostato (ES statistikos tarnybos) duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. nedarbas 27-iose ES valstybėse narėse siekė 9,6 % ir kadangi Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto taryba savo 2010 m. gegužės 20 d. nuomonėje išreiškė susirūpinimą, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė turės neigiamų padarinių žmonių galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybių narių sveikatos biudžetui,
X. whereas, according to Eurostat, the EU’s statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union’s Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people’s access to healthcare and Member States’ health budgets,
Y. kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali turėti skaudžių padarinių kelių ES valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriams ir pasiūlos, ir paklausos atžvilgiu,
Y. whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
Z. kadangi dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės kylantys apribojimai ir būsimos demografinės problemos, su kuria Sąjunga susidurs, pasekmės gali labai pakenkti valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų finansiniam ir organizaciniam tvarumui ir taip trukdyti sudaryti vienodą prieigą prie priežiūros paslaugų jų teritorijoje,
Z. whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
AA. kadangi skurdo ir kitų pažeidžiamumo formų, tokių kaip vaikystė ar senatvė, negalia ar priklausymas mažumoms, derinys kelia dar didesnį pavojų sveikatai ir atvirkščiai – prasta sveikata gali lemti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį,
AA. whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,
AB. kadangi vaikystės metai turi pasekmių visam gyvenimui daugeliu sveikatos ir gerovės aspektų – pradedant nutukimu, širdies ligomis ir psichine sveikata, baigiant išsilavinimu, profesiniais pasiekimais, ekonominiu statusu ir gyvenimo kokybe,
AB. whereas early years have lifelong effects on many aspects of health and well-being – from obesity, heart disease and mental health, to education, professional achievement, economic status and quality of life,
AC. kadangi sveikatos skirtumai turi svarbių ekonominių pasekmių ES ir jos valstybėms narėms; kadangi paskaičiuota, kad dėl sveikatos skirtumų prarandama apie 1,4 % BVP,
AC. whereas health inequalities have significant economic implications for the EU and for Member States; whereas losses linked to health inequalities have been estimated to cost around 1.4% of GDP,
AD. kadangi daugelyje ES šalių migrantams, neturintiems dokumentų, vienoda prieiga prie sveikatos priežiūros neužtikrinama ne tik praktikoje, bet ir įstatymuose,
AD. whereas in many EU countries equitable access to healthcare is not guaranteed, either in practice or in law, for undocumented migrants,
AE. kadangi valstybėse narėse vis dar pasitaiko atvejų, kuomet skirtingų socialinių grupių atstovams (pavyzdžiui, neįgaliesiems) sudaromos kliūtys, apribojančios vienodas šių grupių galimybes patekti į sveikatos priežiūros įstaigas ir tokiu būdu bloginančios jų prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų,
AE. whereas cases still arise in the Member States of members of various social groups (for example, people with disabilities) being faced with obstacles to equal admission to healthcare establishments, which limits their access to health services,
Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“: (1) prie mūsų bendrų socialinio ir ekonominio vystymosi tikslų priskirti teisingesnį sveikatos galimybių pasiskirstymo siekį, (2) gerinti duomenis ir žinias (taip pat priemones, susijusias su kiekybiniu ir kokybiniu įvertinimu, stebėsena ir ataskaitomis), (3) stiprinti visos visuomenės įsipareigojimus sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus, (4) tenkinti pažeidžiamų grupių poreikius, taip pat (5) stiprinti ES politikos poveikį sveikatos priežiūros skirtumų mažinimui;
Welcomes the key suggestions made by the Commission in its Communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’: (1) making a more equitable distribution of health part of our overall goals for social and economic development; (2) improving the data and knowledge bases (including measuring, monitoring, evaluation, and reporting); (3) building commitment across society for reducing health inequalities; (4) meeting the needs of vulnerable groups; and (5) developing the contribution of EU policies to the reduction of health inequalities;
10. pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje ES yra didelė našta valstybėms narėms ir jų sveikatos priežiūros sistemoms ir kad veiksmingas vidaus rinkos veikimas bei stipri ir, jei įmanoma, koordinuojama prevencijos politika gali prisidėti prie teigiamų pokyčių šioje srityje;
Stresses that health inequalities in the EU represent a substantial burden to Member States and their healthcare systems and that the effective functioning of the internal market and strong and, if possible, coordinated public policies on prevention can contribute to improvements in this field;
23. primena ES įsipareigojimą pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją užtikrinti neįgaliųjų teisę nepatiriant diskriminacijos dėl neįgalumo gauti pačią kokybiškiausią sveikatos priežiūrą; pabrėžia, kad negalios įtraukimas į visus susijusius sveikatos vertinimo rodiklius yra pagrindinis veiksmas siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą;
Recalls the EU’s obligation, under the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, to guarantee the right of persons with disabilities to the highest attainable standard of health without discrimination on the grounds of disability; insists that the inclusion of disability in all relevant health measurement indicators is a key step towards meeting this obligation;
32. ragina valstybes nares skatinti ir remti medicinos ir farmacinius tyrimus, susijusius su ligomis, nuo kurių visų pirma kenčia moterys, atsižvelgiant į visus jų gyvenimo etapus, o ne tik į vaisingą amžių;
Calls on the Member States to encourage and support medical and pharmaceutical research into illnesses that primarily affect women, with reference to all phases of their lives and not only their reproductive years;
43. ragina valstybes nares kurti partnerystes pasienio regionuose, siekiant pasidalinti išlaidas infrastruktūrai ir personalui, tuo pat metu ribojant skirtumus sveikatos srityje, ypač kai tai susiję su galimybe naudotis naujausia įranga;
Encourages the Member States to develop partnerships in border regions in order to share the cost of infrastructure and personnel and reduce inequalities with regard to health, particularly in respect of access to state-of-the-art equipment;
49. primygtinai ragina Komisiją savo būsimajame teisėkūros pasiūlyme dėl profesinių kvalifikacijų pradėti kurti sustiprintą kvalifikacijų pripažinimo valstybėse narėse mechanizmą;
Urges the Commission, in its forthcoming legislative proposal on professional qualifications, to move towards a strengthened mechanism for the recognition of qualifications in the Member States;
57. pabrėžia, kad sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu ir nevienodu ne tik pajamų, bet ir medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugų paskirstymu;
Stresses that health inequalities are rooted in social inequalities in terms of living conditions and models of social behaviour linked to gender, race, educational standards, employment and the unequal distribution not only of income but also of medical assistance, sickness prevention and health promotion services;