natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ACER) siekti bendros Europos dienos rinkos sukūrimo iki 2014 m. tikslo, nes tai šalims ir (arba) skirtingų kainų zonoms sudarytų sąlygas nemokamai keistis galia visose perdavimo jungiamosiose linijose;
Calls on the Commission and ACER to pursue the task of creating a common European intraday market by 2014, as this would allow for the free exchange of power on all transmission interconnectors between countries and/or different price areas;
53. pažymi, kad su energetikos infrastruktūra yra susijusi didelė rizika, įskaitant veiklos riziką (perkrova ir tiekimo sutrikimai), gamtinius pavojus (žemės drebėjimai ir potvyniai), pavojų aplinkai (tarša ir buveinių bei biologinės įvairovės praradimas) ir antropogeninį bei politinį pavojų (pvz., pavojus saugumui ir terorizmas); todėl ragina įgyvendinti sprendimus dėl pažangių tinklų vystymo, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų; siūlo valstybėms narėms parengti rizikos vertinimo planus, kuriais remiantis būtų priimami sprendimai ir stebimi pažangių tinklų projektų įgyvendinimo rezultatai siekiant gerinti šių tinklų tarpusavio jungtis;
Notes that significant risks are associated with energy infrastructure, including operational risks (e.g. congestion and discontinuity of supply), natural risks (e.g. earthquakes and floods), environmental risks (e.g. pollution, and habitat and biodiversity loss) and anthropogenic/political risks (e.g. safety risks and terrorism); therefore calls for decisions on the development of smart grids to be implemented, as provided for in Directive 2008/114/EC on critical infrastructures; suggests that the Member States draw up a risk map as a tool for decision making and monitoring the results of smart grid implementation in order to improve the interconnectivity of grids;
60. ragina Komisiją įvertinti, ar reikia kokių nors naujų teisėkūros iniciatyvų dėl pažangiųjų tinklų įgyvendinimo pagal trečiojo energijos vidaus rinkos paketo taisykles; mano, kad vertinime reikia atsižvelgti į šiuos tikslus: i) užtikrinti tinkamą atvirą prieigą visiems veikėjams prie jų fizinių sąsajų ir veikėjų keitimąsi veiklos informacija; ii) sukurti tinkamai veikiančią energetikos paslaugų rinką; ir iii) tinkamai paskatinti tinklų operatorius investuoti į pažangiąsias technologijas, skirtas pažangiesiems tinklams;
Calls upon the Commission to assess whether any further legislative initiatives for smart grid implementation are necessary under the rules of the third internal energy market package; considers that the assessment must take into account the following objectives: i) ensuring adequate open access and sharing of operational information between actors and their physical interfaces; ii) creating a properly functioning energy services market; and iii) providing proper incentives for grid operators to invest in smart technologies for smart grids;
– nuotolinį nuskaitymą ar metrologinį registravimą,
– remote reading or metrological registers,
– dvipusio veikimo ryšio sistemą,
– two-way communication,
– išankstinio tarifikavimo ir (arba) mokėjimo funkcijos palaikymą,
– support for advanced tariffication/pre-payment,
– nuotolinį tiekimo įjungimą ir išjungimą ir galios ribojimą,
– remote enablement and disablement of supply and power limitation,
– ryšį su atskirais prietaisas namuose ir pastatuose ir, jei reikia, tiesioginę atskirų prietaisų kontrolę,
– communication with and, where appropriate, direct control of individual devices within homes and buildings,
– informacijos teikimą per tinklalapį ir (arba) tinklų sietuvą į namų monitorių;
– provision of information via web portal/gateway to an in-home display;
EEGI) ir Komisijos pažangiųjų tinklų darbo grupės atliekamą darbą; ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į jų išvadas dėl specialių teisės aktų dėl pažangiųjų tinklų, kurias numatyta pateikti 2011 m. pirmoje pusėje;
Welcomes the work carried out by the EEGI and the Commission’s Smart Grids Task Force; calls on the Commission to take the fullest account of their conclusions on the specific legislation for smart grids scheduled for the first half of 2011;
72. pabrėžia, kad šiuo požiūriu svarbiausia yra remti tyrimus ir inovacijas, kartu vykdant aktyvią finansavimo politiką, taip pat naudoti ateityje vystytinas inovacines priemones, pavyzdžiui, Europos inovacijų finansavimo fondą arba Europos patentų fondą;
Emphasises, in this connection, the paramount importance of support for research and innovation, which must be backed up by an active financing policy, including the use of innovative instruments that have yet to be developed, such as a European fund for financing innovation or a European fund for patents;
Aiškių ir skaidrių prioritetiniams projektams taikomų kriterijų apibrėžimas
Defining clear and transparent criteria for priority projects
– rinkos integravimo bei konkurencijos didinimo ir rinkos koncentracijos mažinimo,
– increasing market integration, competition and market liquidity and reducing market concentration,
– energijos salų panaikinimo,
– putting an end to energy islands,
– perdavimo nuostolių mažinimo, perdavimo apribojimų panaikinimo (taip pat atsižvelgiant į tarptautinius projektus, nes jais prisidedama prie tarpvalstybinių jungčių kūrimo), tarpvalstybinio perdavimo palengvinimo,
– reducing network losses, preventing transmission bottlenecks – including in respect of internal projects as long as they contribute to the development of cross border interconnection – and relieving cross-border transmission,
– priklausomumo nuo vieno tiekėjo panaikinimo,
– resolving single supplier dependency,
– tranzito maršrutų ir išteklių šaltinių įvairinimo,
– diversification with regard to transit routes and the origin of resources,
– atsinaujinančių išteklių energijos integravimo į tinklą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo didinimo mažinant atsinaujinančių išteklių energijos apribojimus;
– integration of renewable energy to the grid and increasing the use of renewable energy sources by reducing renewable energy curtailment;
– projektas turi būti europinės svarbos (t. y. turi būti aiškus ES viešasis interesas),
– the project must have a European dimension (= clear EU public interest),
– jo svarba turi būti įrodyta remiantis infrastruktūros hierarchija,
– its necessity must be demonstrated on the basis of the infrastructure hierarchy,
– jis turi atitikti kovos su klimato kaita, energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkos apsaugos tikslus,
– it must be in line with climate, energy efficiency and environmental objectives,
– jis atitikti ilgalaikę ES energetikos politiką (t. y. projektą turėtų būti galima lanksčiai taikyti įvairioms paskirtims ir išvengti blokavimo efektų),
– it must be consistent with long-term EU energy policy (allowing flexible and multifunctional application and avoiding lock-in effects),
– turi būti užtikrintas geras išlaidų ir naudos santykis ir projektas turi būti ekonomiškas,
– it must offer a good cost-benefit ratio and cost efficiency,
– jis turi būti pagrįstas techniniu požiūriu;
– it must be technically sound;
– valstybių narių solidarumo stiprinimas,
– whether solidarity between Member States is enhanced,
– projektų išbaigtumas,
– the maturity of projects,
– mažiausias projektų poveikis aplinkai,
– whether projects present minimal environmental impact,
– siūlomas geriausias sprendimas susijusiems gyventojams;
– whether they offer the best solution for the public concerned;
85. pabrėžia, kad skaidrumas turi būti skatinamas aiškiai informuojant visuomenę apie kiekvieno projekto paskirtį ir techninius planavimo duomenis; ragina viešų konsultacijų metu įvertinti, kaip vadovaujamasi šiais kriterijais;
Emphasises that transparency should be enhanced by clearly informing the public about the purpose and technical planning data of each project; asks that proof of compliance with the criteria should be verified in the context of public consultations;
V. Sparčios ir skaidrios leidimų suteikimo procedūros
V. Fast and transparent permit-granting procedures
93. pabrėžia poreikį vadovautis aktyvesniu dalyvavimu grindžiamu požiūriu ir pripažįsta, kad sėkmingesnis vietos gyventojų įtikinimas energetikos infrastruktūros projekto tinkamumu neatskiriamas nuo tinkamos informacijos apie projektų paskirtį teikimo ir kaip galima ankstyvesnio jų įsitraukimo į šių projektų vystymo veiklą; ragina pilietinę visuomenę visais lygmenimis – NVO, pramonės, socialinių partnerių ir vartotojų organizacijų, dalyvauti konsultacijų dėl Europai svarbių projektų procese; ragina Komisiją sudaryti konsultavimo ir vertinimo sistemą, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir žinias, kad visuomenė palankiai vertintų infrastruktūrą;
Stresses the need for a more participatory approach, and recognises that securing greater acceptance by local people of energy infrastructure projects goes hand in hand with providing adequate information about the purpose of the projects, and with local involvement in their development at the earliest possible stage; calls for the participation, at all levels of civil society, of NGOs, industry, the social partners and consumer organisations in the consultation process for projects of European interest; calls on the Commission to set up a consultation and assessment system in order to identify and disseminate best practices and knowledge in relation to public acceptance of infrastructure;
98. siūlo teikti daugiau informacijos apie energetikos tinklų svarbą Europos Sąjungoje; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nacionaliniu ir vietos lygmeniu surengti informacijos ir komunikacijos kampaniją ES energetikos tinklų klausimais;
Advocates providing more information on the importance of energy networks in the European Union; asks the Commission to consider running an EU energy networks information and communication campaign tailored to suit national and local audiences;
100. pabrėžia, kad pagrindinė infrastruktūros investicijų sąnaudų suma turi būti finansuojama veiksmingai funkcionuojančios rinkos, remiantis tinkamo išlaidų paskirstymo, skaidrumo, nediskriminavimo ir ekonomiškumo principais, laikantis principo „moka vartotojas“; ragina Komisiją apsvarstyti, ar esamų reguliavimo paskatų pakanka, kad jos duotų reikiamą stimulą rinkai, ir kokių papildomų priemonių, įskaitant geresnes lėšų skyrimo taisykles, reikėtų imtis;
Stresses that the effective functioning of the market should provide a large part of the cost of the requisite infrastructure investment, on the basis of principles of proper cost-allocation, transparency, non-discrimination and cost-effectiveness and in line with the ‘user pays’ principle; requests the Commission to assess where the existing regulatory incentives are sufficient to send the necessary signals to the market, and what complementary measures, including those improving cost allocation rules, are needed;
116. pabrėžia, kad svarbu didinti energetikos tinklų tarpusavio sujungimo pajėgumus tarpvalstybiniu lygmeniu, ir atkreipia dėmesį, kad svarbu skirti finansavimą, būtiną siekiant užsibrėžtų tikslų, įskaitant teritorinę sanglaudą;
Stresses the importance of increasing the interconnective capacity of energy networks at a cross-border level, and points to the importance of providing the financing required to attain the goals laid down, including territorial cohesion;
120. mano, kad visi išorės vamzdynai ir kiti energetikos tinklai, patenkantys į Europos Sąjungos teritoriją, turėtų būti reglamentuojami skaidriais tarpvyriausybiniais susitarimais ir jiems turėtų būti taikomos vidaus rinkos taisyklės, įskaitant taisykles dėl trečiosios šalies prieigos, paskirties išlygų, paskirstymo ir perkrovos valdymo priežiūros, sutarčių trukmės ir „imk arba mokėk“ išlygų; ragina Komisiją užtikrinti, kad esamuose ir būsimuose vamzdynuose bei komerciniuose susitarimuose būtų laikomasi Europos energetikos acquis ir, jei reikia, imtis veiksmų;
Considers that all external pipelines and other energy networks entering the territory of the European Union should be governed by transparent intergovernmental agreements and subject to internal market rules, including rules on third-party access, destination clauses, supervision of allocation and bottleneck management, the duration of the contracts and take-or-pay clauses; calls on the Commission to ensure that current and future pipelines and commercial agreements respect the European energy acquis , and to take action if necessary;
Ar gali būt geresnis būdas pažymėti Europos anglių ir plieno bendrijos šešiasdešimtmetį nei ta proga svarstyti Europos energetikos tinklą ir prisiminti Jeano Monnet kalbą, transliuotą per radiją 1953 m. vasario 10 dieną, kurioje paskelbta, kad nuo minėtos dienos ryto daugiau nėra Vokietijos anglių, Belgijos anglių, Prancūzijos anglių, Italijos anglių ar Liuksemburgo anglių, bet yra Europos anglys, kurios judės laisvai tarp šių šešių Europos anglių ir plieno bendrijos valstybių narių kaip vienoje teritorijoje.
What better way to celebrate the sixty years of the European Coal and Steel Community than to reflect on an integrated European energy network, and to recall Jean Monnet’s radio broadcast of 10 February 1953 announcing that as of that morning there was no longer German coal, Belgian coal, French coal, Italian coal or Luxembourgish coal, but European coal which would move freely among the six ECSC Member States considered as a single territory.
Dabar, praėjus keliems dešimtmečiams, tikslas yra daug ryžtingesnis, nes apima energetiką kaip visumą.
Now, several decades later, the objective is more ambitious as it embraces energy as a whole.
Pagrindinės pastangos susitarti dėl originalios politikos pirmiausia aptinkamos 1995 m. baltojoje knygoje „Europos Sąjungos energetikos politika“ toliau 2000 m. žaliojoje knygoje dėl Europos energijos tiekimo saugumo strategijos.
The main efforts to come up with an original policy can be found first in the 1995 White Paper on ‘An Energy Policy for the European Union’ and then the Green Paper of 2000 ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’.
Pirmojoje knygoje raginama integruoti nacionalines rinkas ir kartu rekomenduojama liberalizacija, kaip būdas skatinti prekybą.
The former advocated the integration of national markets and at the time recommended liberalisation as the way to stimulate traffic.
Šalių gamintojų ir vieningos Europos dialogas buvo laikomas būdu, kuriuo turėtu būti vykdoma energetikos politika, siekiant pakilti virš dvišalių strategijų, t. y. tarp valstybių narių ir bendrijai nepriklausančių šalių tiekėjų.
The dialogue between producer countries and a united Europe was seen as a way of conducting energy policy that would rise above ‘bilateral’ approaches, i.e. between the Member States and non-Community supplier countries.
Žalioji knyga buvo pagrįsta keliais įdomiais teiginiais: pripažinimu, kad energetinė priklausomybė nemažės ir kad Europos galimybės daryti poveikį energijos tiekimo sąlygas yra ribotos.
The Green Paper was based on some interesting statements: the recognition that energy dependence is not going to decrease and of Europe’s limited ability to act on the conditions governing energy supply.
Todėl buvo manoma, kad būtina daryti poveikį paklausai, taigi vėl iškilo energijos taupymo, ypač pastatų ir transporto sektoriuose, svarba.
It was therefore seen as essential to influence demand, thus the re-emergence of the importance of saving energy, especially in buildings and transport.
Reikėtų turėti mintyje, kad 2000 m. buvo tikimasi, jog šalys laikysis Kioto protokolo ir Europa, pagrindinė Kioto palaikytoja, ypač norėjo atlikti savo vaidmenį.
It should be borne in mind that it was expected in 2000 that countries would comply with the Kyoto Protocol and Europe, as the standard-bearer for Kyoto, was especially willing to play its part.
2006 m. žaliojj knyga („Europos konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“) buvo teisingai pripažinta pačiu ryžtingiausiu to meto dokumentu, nes joje buvo išvardyti atnaujinti Europos energetikos tikslai: tvarumas ir atsinaujinančių energijos rūšių skatinimas, konkurencingumas ir rinkų atvėrimas, taip pat tiekimo saugumas ir šaltinių įvairinimas.
The 2006 Green Paper (‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’) has rightly been recognised as the most ambitious document to date as it lists the renewed objectives of the European energy policy: sustainability and the promotion of renewable energies, competitiveness and the opening up of markets, and the security of supply and diversification of sources.
Joje taip pat buvo pateikti labai konkretūs pasiūlymai, įskaitant jungčių tarp valstybių narių gerinimą.
It also sets out very specific proposals, including the improvement of interconnections between Member States.
Įžymieji „trys dvidešimtukai“ – iki 2020 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc., pagerinti energijos naudojimo efektyvumą 20 proc. ir padidinanti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą 20 proc. – trumpiausias būdas Europos prioritetams išreikšti ir net gali būti apibūdinamas kaip Europos politikos priemonių, kurias taip pat patvirtino Europos Vadovų Taryba, kompasas.
The famous ‘three 20s’ - a 20% reduction in greenhouse gases by 2020; improving energy efficiency by 20%, and increasing the use of renewables by 20% - is the shorthand way of expressing European priorities, and could even be described as the compass for European policy measures which has also been adopted by the European Council.
Kartu su šiais įvykiais taip pat aiškiai suvokiama, kad dvišalė strategija geopolitikos atžvilgiu (valstybių narių susitarimai su šalimis gamintojomis) yra neprotinga ir šią politiką reikia pakeisti bendra politika (arba vadinamąja vieno balso strategija), kuri, valstybių narių vadovams ir vyriausybėms ją ratifikavus, turėtų paversti energetikos politiką bendros užsienio politikos dalimi.
Alongside these developments, there is also the clear awareness that the bilateral approach to geopolitics (agreements by Member States with producer countries) is ill-advised and needs to be replaced by a common policy (or ‘one voice’ strategy) which, once ratified by the Heads of State and Government, should make energy policy part of the common foreign policy.
Būtina iš galiojančių direktyvų ir vadinamojo trečiojo energijos vidaus rinkos paketo nuostatų padaryti visas reikiamas išvadas ir tada nustatyti planavimo ir investicijų į Europos tinklą pagrindą, taip pat įpareigoti transporto tinklo operatorius bendradarbiauti tarpusavyje rengiant nacionalinius savo dujų ir elektros energijos tinklų plėtros planus ir atsižvelgti į ES kaip visumos interesus.
It is essential to draw all the necessary conclusions from the existing Directives and the provisions of the so-called ‘third internal energy market package’ and then to establish the bases for planning and investment in the European network and oblige transport network operators to cooperate with each other in drawing up national development plans for their gas and electricity networks and to take the interests of the EU as a whole into account.
Lisabonos sutartyje įtvirtintas pagrindinis tikslas skatinti energetikos tinklų tarpusavio jungtis.
The Lisbon Treaty has enshrined the basic objective of promoting the interconnection of energy networks.
Suprantama, kad siekiant didelės pažangos, būtini tvirti politiniai įsipareigojimai ir didelės investicijos.
The fact is that very strong political commitment and substantial investment is required for any solid progress to be made.
Niekada nebuvo lengva pasiekti pažangos Europos Sąjungoje ir konkrečiai energetikos politikos srityje buvo pernelyg daug nesutarimų tarp valstybių narių, pernelyg daug nacionalinių interesų kelyje ir pernelyg didelis rinkos susiskaidymas – visa tai yra kliūtys, kurias galima įveikti tik ryžtu ir energetikos politika.
It has never been easy to make progress in the European Union, and in the specific field of energy policy there has been too much friction between Member States, too many national interests in the way and too much market fragmentation – all of these being obstacles that can only be overcome through determination and an energy policy.
Abu šie dalykai – energetikos politika ir ryžtas – atrodo atspindi komunikatą „Energetika 2020“, kuriame raginama radikaliai pakeisti strategiją, kurios laikomasi iki dabar, svarbiausiais aspektais, pavyzdžiui, energetikos infrastruktūros ir tinklų, kuriuos būtina sutelkti ir sustiprinti, vykdant iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“.
Both of these – an energy policy and determination – seem to feature in the ‘Energy 2020’ Communication which calls for a radical change in the approach adopted up until now on vital aspects such as energy infrastructure and networks that are to be mobilised and strengthened under the banner of ‘a resource-efficient Europe’.
Taip pat turėtume džiaugtis 2010 m. komunikatu „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai“, nes jame laikomasi to paties drąsaus ir turinčio aiškią viziją požiūrio.
We should also welcome the 2010 Communication on ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond’ because it adopts this same courageous and visionary approach.
Jean Monnet pats patvirtino, kad būtina eiti pirmyn, žingsnis po žingsnio, siekiant sukurti Europą, ir kad svarbu turėti tikslą, kuris būtų pakankamai aiškus, kad visada būtų matomas.
It was Jean Monnet himself who affirmed that it was necessary to proceed step by step in order to build Europe, and that it was important to have an objective that was sufficiently clear so as not to be lost from sight.
Mūsų tikslas sutelktas į energetikos infrastruktūrą, kuri, Komisijos nuomone, yra pasenusi ir turi mažai tarpusavio jungčių.
Our objective focuses on energy infrastructures which, in the Commission’s opinion, are ‘outdated and poorly interconnected’.
Jos būtinos siekiant tikslų, kurių ES siekia dešimtmečiais, pavyzdžiui, sumažinti išmetamo anglies dvideginio kiekį, užtikrinti tiekimo saugumą ir kainų stabilumą vartotojams, taip pat išvystyti bendrą energijos rinką, kuri užtikrintų prieigą prie energijos šaltinių prieinamomis kainomis visoms įmonėms ir piliečiams..
They are essential in order to achieve the goals pursued by the EU for decades, i.e. the reduction in carbon levels, guaranteed security of supply and price stability for consumers, and the development of a single energy market that ensures access to energy sources at affordable prices for businesses and citizens.
O visų svarbiausia yra valstybių narių solidarumas, nes neįmanoma kalbėti apie saugumą kartu neminint solidarumo Europoje.
On top of that there is solidarity between Member States, as it is not possible to talk about security without also mentioning solidarity within Europe.
Susidūrėme su daug neatidėliotinų klausimų, įskaitant neįtikėtiną elektros energijos gavimo iš vėjo energijos padidėjimą regionuose prie Šiaurės ir Baltijos jūrų, didžiulį atsinaujinančios energijos potencialą Pietų Europoje ir Šiaurės Afrikoje, problemas su didelio masto elektros energijos saugojimu, poreikį pakrauti elektra varomas transporto priemones, taip pat CO 2 ir vandenilio transportavimą ir saugojimą.
We are facing a whole range of urgent issues, including the spectacular increase in wind electricity generation in the regions around the North Sea and the Baltic, the huge renewable energy potential in southern Europe and North Africa, problems with large-scale electricity storage, the need to charge electric vehicles, and CO2 and hydrogen transport and storage.
Neįmanoma spręsti šių problemų, jei nenumatysime naujų tinklų ir naujų jungčių ES ir su trečiosiomis šalimis.
It is impossible to tackle all of these unless we envisage new networks and new interconnections both within the EU and with third countries.
Mums reikia:
We need to:
a) nustatyti reikalingą infrastruktūrą;
(a) determine the necessary infrastructure;
b) nustatyti kriterijus, pagal kuriuos spręstume, kuris projektas turėtų būti priskiriamas prie Europai svarbių, atsižvelgiant į darnų vystymąsi įvairiuose regionuose;
(b) lay down the criteria for deciding which projects should be classed as being of 'European interest', taking account of balanced development in the various regions;