natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dirvožemio degradacija daro tiesioginį poveikį vandens ir oro kokybei, biologinei įvairovei ir klimatui.
Soil degradation has a direct impact on water and air quality, biodiversity and the climate.
Kompostavimui naudojamos biologinės atliekos gali atlikti svarbų vaidmenį atkuriant dirvožemį.
Bio-waste can play a crucial role in the recovery of soil if it is used for composting.
Kompostavimas yra tinkamiausias žaliųjų atliekų tvarkymo būdas, kurį plėtojant galima gauti naudos, nes kompostu galima tręšti dirvožemį.
Composting is the most appropriate treatment option for green waste and offers the advantage that it can be used to fertilise the soil.
Dirvožemio apsaugos teminėje strategijoje tvirtinama, kad dėl dirvožemio degradacijos per patiriami nuostoliai galėtų sudaryti 38 milijardus eurų.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, soil degradation could cost up to €38 billion a year.
Plėtojant komposto gamybą reikėtų didžiausią dėmesį skirti rezultatui, t. y. kokybiškam kompostui.
Compost production should place the emphasis on the result, the goal being high-quality compost.
Pagal Dirvožemio apsaugos teminėje strategiją kompostas yra vienas iš geriausių stabilios organinės medžiagos, iš kurios pažeistame dirvožemyje gali susidaryti naujas humusas, šaltinių.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, compost is one of the best sources of stable organic matter from which new humus can be formed in damaged soil.
Komposto naudojimas turi agronominių privalumų: pagerinama dirvožemio struktūra, drėgmės skverbtis, vandens įgertis, dirvožemio mikroorganizmų sudėtis ir dirvožemio aprūpinimas maistinėmis medžiagomis.
Using compost offers agronomic benefits, such as improved soil structure, moisture infiltration, water retention capacity, soil microorganisms and supply with nutrients.
Šiuo atžvilgiu svarbu skatinti kokybiško komposto gamybą tinkamai tvarkant biologines atliekas.
In this context it is important to encourage the production of high-quality compost based on the appropriate treatment of bio-waste.
Biologinių atliekų reikšmė skatinant energijos gamybą iš atsinaujinančių šaltinių
The potential of bio-waste in promoting renewable energies
Biologinės atliekos taip pat gali būti svarbi žaliava bioenergijos gamybai.
Bio-waste can also represent an important raw material for the production of bio-energy.
Bioenergija gaminama anaerobinio skaidymo būdu, kuris yra tinkamiausias drėgnų biologinių atliekų (pavyzdžiui, virtuvės atliekų) tvarkymo būdas.
Bio-energy is created from anaerobic digestion, which is the most appropriate treatment option for wet bio-waste (such as waste kitchen fat).
Anaerobinio skaidymo proceso metu reguliuojamuose reaktoriuose susidaro biodujos, kurias galima naudoti elektros energijos gamybai, šildymui ar kaip biokurą automobiliams.
Anaerobic digestion produces bio-gas in controlled reactors that can be used to generate electricity, for heating or as bio-fuel for cars.
Iš prastesnės kokybės biologinių atliekų, kurios neatitinka kompostavimui taikomų kokybės reikalavimų, turėtų būti gaminama energija ir jos turėtų būti klasifikuojamos pagal kokybę.
Lower-quality bio-waste which does not meet the quality criteria for composting should be processed into energy and graded according to quality.
Dabartinis biologinių atliekų tvarkymas
The current management of bio-waste
Iki šiol biologinės atliekos buvo tvarkomos pagal skirtingą kiekvienoje valstybėje narėje nustatytą tvarką: kai kuriose šalyse taikomos minimalios priemonės, kitose imamasi plataus užmojo priemonių.
Up to now, bio-waste has been managed in line with widely differing policies in each Member State, ranging from minimum actions in some countries to ambitious policies in others.
Labai skiriasi mažiausiai atliekų perdirbančios valstybės narės (90 proc. atliekų šalinama į sąvartynus, 10 proc. atliekų perdirbama ir naudojama energijai gaminti) ir veiksmingiausiai šią problemą sprendžiančios valstybės narės (10 proc. atliekų šalinama į sąvartynus, 25 proc. atliekų naudojama energijai gaminti ir 65 proc. atliekų perdirbama).
There is a wide discrepancy between those Member States that recycle least (90% landfilling, 10% recycling and energy recovery) and those with the most efficient approaches (10% landfilling, 25% energy recovery and 65% recycling).
Galiojančiuose ES teisės aktuose neribojamos valstybių narių galimybės pasirinkti tvarkymo būdų su sąlyga, kad jos laikosi tam tikrų pagrindinių reikalavimų, ypač nustatytų Pagrindų direktyvoje dėl atliekų, kurioje valstybės narės yra raginamos imtis priemonių, kuriomis skatinama: biologines atliekas rinkti atskirai, kad jas galima būtų kompostuoti ir skaidyti anaerobiniu būdu; tvarkyti biologines atliekas tokiu būdu, kuris atitiktų aukšto lygio aplinkos apsaugos reikalavimą; ir naudoti aplinkai nekenksmingas medžiagas, gautas iš biologinių atliekų.
Current EU legislation does not restrict the Member States' choices in terms of the treatment options for bio-waste provided that they meet certain framework conditions, in particular those laid down by the Waste Framework Directive, where Member States are urged to take measures that encourage: the separate collection of bio-waste with a view to composting and anaerobic digestion; the treatment of bio-waste in a way that fulfils a high level of environmental protection; and the use of environmentally safe materials produced from bio-waste.
Atliekų sąvartynų direktyvoje taip pat nustatyta, kad biologinės atliekų, šalinamų į sąvartynus, kiekis turėtų būti palaipsniui mažinamas.
The Landfill Directive also stipulates that bio-waste should gradually be diverted from landfills.
Vis dėlto taikant šias teisines priemones nebuvo pasiekti nustatyti tikslai.
However, these legislative instruments have not achieved their intended objectives.
Kadangi valstybės narės padarė nepakankamą pažangą siekdamos tikslo sumažinti biologinių atliekų, šalinamų į sąvartynus, kiekį, akivaizdu, kad reikia priimti naujas, Atliekų sąvartynų direktyvą papildančias, priemones.
Given the poor implementation of the goal of diversion of bio-waste from landfills by Member States, it is clear that additional measures need to be introduced to complement the Landfill Directive.
Biologinių atliekų tvarkymas ateityje
The future of bio-waste management
Konkreti direktyva dėl biologinių atliekų tvarkymo būtų svarbus ramstis įgyvendinant Pagrindų direktyvoje dėl atliekų ir kitose su atliekų tvarkymu apskritai susijusiose direktyvose nustatytus principus.
A specific directive for bio-waste management would be a key pillar for the implementation of the principles arising from the Waste Framework Directive and other directives relating to waste management in general.
Be to, įvairių biologinių atliekų tvarkymo taisyklių sujungimas į vieną teisės aktą būtų savaime aukšto lygio ir geresnės teisėkūros pavyzdys.
Moreover, compiling all the various rules on the management of bio-waste in a single piece of legislation would in itself be an exercise in legislative excellence and better lawmaking.
Priėmus konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų tvarkymo būtų užtikrintas didesnis aiškumas, paprastumas ir teisinis tikrumas šioje srityje tokiu būdu užtikrinant ilgalaikį visuomenės ir privačių investuotojų pasitikėjimą.
A specific directive for bio-waste management would offer greater clarity, simplification and legal certainty in this area, thus guaranteeing the long-term confidence of public and private investors.
Nenorima versti naudoti naudingiausius tvarkymo būdus turint mintyje daugybę permainingų aplinkybių ir vietos sąlygas, į kurias reikia atsižvelgti.
It is not desirable to impose the most beneficial management option, since there are a large number of variables and local considerations that need to be taken into account.
Be to, neturėtų būti keliamos abejonės dėl valstybių narių jau padarytų investicijų.
Furthermore, the investments already made by the Member States should not be jeopardized.
Taigi direktyvoje dėl biologinių atliekų tvarkymo turėtų būti užtikrintas tam tikras lankstumas, kad aplinkos apsaugos ir ekonominiu požiūriu geriausias būdas galėtų būti nustatomas vietos lygmeniu.
A directive on the management of bio-waste should therefore allow a degree of flexibility so that the best solution from an environmental and economic point of view can be identified locally.
Vis dėlto, norint nukreipti investicijas teisinga linkme, itin svarbu nustatyti šios srities aplinkos apsaugos konvergencijos taisykles.
Nevertheless, the establishment of standards for environmental convergence in this area are crucial to direct new investments.
Viena iš krypčių turėtų būti atskiro biologinių atliekų surinkimo plėtojimas, nes atskiriant biologines atliekas nuo kitų rūšių atliekų sudaromos sąlygos išvengti užteršimo ir kokybiško komposto gamybos tikslas parūpinant kokybiškų medžiagų biologinių atliekų perdirbimui bei veiksmingesnis energijos regeneravimas.
One of the directions should be taken towards the separate collection of bio-waste to the extent that the separation of bio-waste from other waste streams can prevent contamination and promote the objective of obtaining a high quality compost, provide materials quality for the recycling of bio-waste and improve efficiency of energy recovery.
Todėl atskiras surinkimas turėtų būti privalomas.
Separate collection should therefore be mandatory.
Nepaisant to valstybės narės galėtų būti atleistos nuo šio įpareigojimo, kai biologinių atliekų atskyrimas nuo kitų rūšių atliekų būtų nenaudingas aplinkos apsaugos ir ekonominiu požiūriu (ypač kai dėl atskiro atliekų surinkimo logistikos nėra sąlygų užtikrinti, kad biologinės atliekos nebūtų užterštos kitų rūšių atliekomis ar teršalais, arba kai atskiro atliekų surinkimo infrastruktūra aplinkos apsaugos požiūriu nėra pateisinama kaimo ar retai apgyvendintose vietovėse).
The Member States could nevertheless be exempted from this obligation where it is not viable or not the best option from the environmental and economic point of view (for example where the logistics of separate collection do not make it possible to prevent bio-waste from being contaminated, or where the imposition of a separate collection infrastructure is not environmentally justified in rural or sparsely populated areas).
Biologinių atliekų reglamentavimas yra svarbus ne tik aplinkos apsaugos požiūriu, bet ir kalbant apie vidaus rinkos veikimą, nes jau dabar esama atvejų, kai iš biologinių atliekų pagamintas kompostas vienoje vietoje laikomas atliekomis, o kitoje produktu.
The importance of bio-waste regulation is not only of environmental relevance but also relevant for the internal market functioning, since we now have situations where compost produced from bio-waste may be regarded as waste in one place and as a product in another.
Šiuo atveju taip pat priėmus konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų turėtų būti suderinta valstybių narių politika.
Here too the Member States' policies need to be harmonised through a specific directive on bio-waste.
Atliekų tvarkymas taip pat turi didelį socialinį poveikį.
Waste management also has significant social implications.
Pavyzdžiui, perdirbamojoje pramonėje perdirbant 10 000 tonų atliekų sukuriama 250 darbo vietų, kai tuo tarpu deginant jas sukuriama nuo 20 iki 40 darbo vietų, o šalinant į sąvartynus apie 10 darbo vietų.
For example, the recycling industry creates up to 250 jobs where 10 000 tonnes of waste are recycled, by comparison with between 20 and 40 jobs created when waste is incinerated and around 10 jobs when it is dumped in landfills.
Sujungus įvairias fragmentiškas biologinių atliekų taisykles ir naujas taisykles į vieną konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų tvarkymo atsirastų galimybė veiksmingiau valdyti išteklius ir sumažinti biologinių atliekų tvarkymo išlaidas.
Compiling the various fragmented rules on bio-waste, in combination with new rules, in a single specific directive on the management of bio-waste would make it possible to manage resources more efficiently and cut the costs of bio-waste management.
Taip pat atsirastų galimybė atkurti dirvožemyje organines medžiagas ir sumažinti cheminių trąšų naudojimą, padėti valstybėms narėms siekti tikslo sumažinti biologinių atliekų, šalinamų į sąvartynus, kiekį, skatinti atskirą atliekų surinkimą, išaiškinti, kada iš biologinių atliekų pagaminta medžiaga laikoma produktu, ir skatinti kurti technologijų naujoves ir darbo vietas vadovaujantis strategija „ES 2020“.
It would also make it possible to restore organic matter in soils and reduce the use of chemical fertilisers, help the Member States achieve the objectives of diverting bio-waste from landfills, encourage separate collection, clarify the point at which material produced from bio-waste is considered a product, and promote technological innovation and job creation in line with the EU 2020 Strategy.
Šios ekonominės krizės metu Europos institucijos neturėtų pasiduoti ir sumažinti savo užmojus būti lyderiais aplinkos apsaugos srityje.
In the present economic crisis, the European institutions must not resign or curtail their ambitions of leadership on environmental issues.
Negalime leisti, kad ES ir toliau tokia didelė atliekų dalis būtų šalinama į sąvartynus.
We cannot continue with the current situation in the EU where such a large percentage of waste is dumped in landfills.
Šis atliekų tvarkymo būdas iš pradžių gali atrodyti pigiausias, tačiau iš tiesų jis yra brangiausias turint mintyje išlaidas per ilgą laikotarpį ir jį naudodami negalėsime pasiekti savo tikslų kovoje su klimato kaita ir neturėsime galimybės naudoti biologinių atliekų kaip išteklių.
Although this option seems to be the cheapest, it is actually the most expensive given its long-term costs, it does nothing to help achieve our objectives in terms of combating climate change and does not make it possible to use bio-waste as a resource.
Pasisakant už tuo pat metu vykdomą atskirą surinkimą mes didiname gyventojų supratimą apie aplinkos apsaugos problemas, tuo pat metu mažinant sąnaudas ir skatinant biologinių atliekų kaip produkto vartojimą.
By advocating a simultaneous separate collection, we engage citizens in a new environmental awareness, while reducing costs and encouraging the valorisation of bio-waste as a product.
Priėmus konkrečią direktyvą dėl biologinių atliekų turinčią šias nuostatas, atsiras galimybė ne tik užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir tvarų augimą, bet ir kokybišką gyvenimą Europos piliečiams.
With a specific Directive for bio-waste that points in this direction, we are able to combine a high environmental protection and sustainable growth with the assurance of quality of life for European citizens.
19. ragina Komisiją toliau dalyvauti atliekant biologinių atliekų tvarkymo tyrimus siekiant geriau nustatyti naudą dirvai, taip pat įvertinti energijos atgavimą ir poveikį aplinkai.
Calls on the Commission to further engage in research into bio-waste treatment methods in order to better quantify the soil-related benefits, as well as the energy recovery and the environmental impacts.
6. pabrėžia, kad iš biologinių atliekų atgaunant energiją reikėtų kreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų vystymąsi, ir kad dėl to šie produktai visų pirma turėtų būti naudojami kuo veiksmingiau;
Stresses that, during energy recovery from bio-waste, attention must be paid to energy efficiency and sustainable development aspects and that these products should therefore primarily be used in the most efficient manner;
MBT) – tai veiksmingas būdas siekiant žymiai sumažinti į sąvartynus šalinamų puvių atliekų kiekį ir panaudoti jas kompostavimui, energijos atgavimui ir jas skaidyti anaerobiniu būdu;
Considers mechanical-biological treatment (MBT) to be an effective way of diverting significant quantities of putrescible waste away from landfills for use in composting, anaerobic digestion and energy recovery;
19. skatina siekti, kad visuomenė geriau suprastų atliekų grandinės sudėtingumą, taip pat šviesti apie tinkamą atliekų rūšiavimą ir tvarkymą; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti šviečiamąją veiklą Europos mokyklose siekiant skatinti tvarų kietųjų komunalinių atliekų tvarkymą, ypač – atskirą atliekų surinkimą. taigi pabrėžia svarbų miestų, savivaldybių ir savivaldybių įmonių vaidmenį konsultuojant piliečius ir teikiant jiems informaciją apie atliekų prevenciją;
Calls for greater public understanding of the complexity of the waste chain, including education about proper sorting and handling of waste; calls on the Commission and the Member States to promote educational measures for the public and particularly at schools in order to encourage sustainable management of municipal solid waste, and to draw attention to the benefits of waste separation; stresses in this context the important role of towns, municipalities and municipal undertakings in advising and informing citizens about prevention of waste;
dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m.
on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Pranešėjas: George Lyon
Rapporteur: George Lyon
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................32
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................34
dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m.
on the Future of the Common Agricultural Policy after 2013
– atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties III antraštinę dalį,
– having regard to Title III of the Treaty of Lisbon,
– atsižvelgdamas į bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) būklės patikrinimo rezultatus,
– having regard to the Health Check of the Common Agricultural Policy,
– atsižvelgdamas į savo tyrimą „Bendrosios išmokos schema po 2013 m.: naujas požiūris, naujas tikslas“,
– having regard to its study on ‘The Single Payment Scheme after 2013: New Approach, New Target’,
– atsižvelgdamas į Komisijos publikaciją „Žemės ūkio rinkų perspektyvos ir pajamos 2008–2015 m.“,
– having regard to the Commission publication on the ‘Prospects for agricultural markets and income 2008-2015’,
– atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „BŽŪP perspektyvos: nuo rinkos intervencijos prie naujoviškos politikos“,
– having regard to the Commission document ‘The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation’,
– atsižvelgdamas į Europos aplinkos politikos instituto tyrimą „Europos Sąjungos žemės ūkio sektoriaus tiekiamos viešosios gėrybės“,
– having regard to the study ‘Provision of public goods through agriculture in the European Union’ by the Institute for European Environmental Policy,
– atsižvelgdamas į ekspertų grupės Notre Europe atliktą tyrimą „BŽŪP reforma po 2013 m.: požiūris į ilgesnio laikotarpio perspektyvas“,
– having regard to the study ‘CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view’, conducted by Notre Europe,
– atsižvelgdamas į darbo dokumentą dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m.
– having regard to the Working Document on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl naujųjų valstybių narių įtraukties į bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP)
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the integration of the new Member States into the CAP
Priimti tekstai, P6_TA(2007)0101 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0101 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES žemės ūkio ir klimato kaitos
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0131 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos: kokios strategijos laikytis?
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0088 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0088 . ,
– atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę ( A7-0204/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0204/2010 ),
A. kadangi ES privalo ir toliau užtikrinti savo piliečių apsirūpinimo maistu saugumą ir prisidėti prie maisto pasauliui tiekimo, taip pat geriau ir darniau bendradarbiauti su kitomis pasaulio šalimis, ypač besivystančiomis, siekiant skatinti ilgalaikį ir tvarų jų žemės ūkio sektorių vystymąsi kuo labiau didinant jų žinias; kadangi, esant dabartinei padėčiai, kai bendras badaujančių žmonių skaičius viršija 1 mlrd., o Europos Sąjungoje gyvena daugiau kaip 40 mln. neturtingų žmonių, kurie negauna pakankamai maisto, mokslo pažanga turėtų būti naudojama ten, kur ji gali pateikti tinkamų sprendimų siekiant sumažinti badaujančių žmonių skaičių pasaulyje, ypač veiksmingiau panaudojant išteklius,
A. whereas the EU must continue to ensure food security for its citizens and participate in global food supply, while cooperating in a better and more coherent manner with the rest of the world, especially with the developing countries in order to help the long-term development of their agricultural sectors in a sustainable way that maximises local know-how; whereas in the current situation where the global number of hungry people exceeds 1 billion and in the European Union there are over 40 million poor people who do not have enough to eat, scientific developments should be used if they can provide appropriate solutions to alleviating world hunger, notably through better resource efficiency,
C. kadangi, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 straipsnyje, BŽŪP siekiama didinti žemės ūkio našumą, užtikrinti deramą žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygį, stabilizuoti rinkas, užtikrinti pakankamą tiekimą ir vartotojams priimtinas tiekiamo maisto kainas; kadangi BŽŪP uždaviniai iki šiol buvo daugeliu požiūriu sėkmingai vykdomi ir jų siekiant prisidėta prie pastangų stiprinti ES integraciją, teritorinę Europos sanglaudą ir bendrosios rinkos veikimą; vis dėlto BŽŪP tik iš dalies prisidėjo prie deramo žemės ūkio bendruomenės pragyvenimo lygio ir dar nestabilizavo žemės ūkio rinkų, nes rinkos tapo labai nepastovios ir dėl to iškilo pavojus apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi reikalingos tolesnės pastangos, kad būtų galima pasiekti BŽŪP tikslų ir išsaugoti aplinką bei užimtumą kaimo vietovėse,
C. whereas the objectives of the CAP, as listed in Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFUE), aim at increasing agricultural productivity, ensuring a fair standard of living for the agricultural community, stabilising markets, guaranteeing availability of supplies, and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices; whereas, to date, the CAP has met its goals to a large extent, and has participated in the efforts to foster EU integration, territorial cohesion in Europe and the functioning of the single market; it has, however, only partially contributed to a fair standard of living for the agricultural community, and has not yet achieved agricultural market stabilisation, as markets have become extremely volatile, putting food security at risk; whereas further efforts are needed if the CAP is to fulfil its goals while preserving the environment and rural employment,