natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. ragina aiškiai atskirti originalias inovacijas, t. y., visiškai naujus, dar rinkoje nesančius dalykus, nuo komercinio pobūdžio produktų, paslaugų, procesų ar veiksmų, kurie jau yra rinkoje, patobulinimų ar pakeitimų;
Calls for a clear distinction to be made between ‘original innovation’, meaning something made for the first time and not available on the market, from commercial improvements or alterations made to a product, service, process or movements already present on the market;
Efektyvaus energijos vartojimo plane, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ iniciatyvoje, Žaliavų iniciatyvoje, Europos energetikos strategijoje 2011–2020 m., kurioje numatytos Energetikos plano iki 2050 m. gairės, ir Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane keliamiems tikslams;
Points out that the targets as set out in the Europe 2020 Strategy, the Energy Efficiency Plan 2020, the Resource- Efficient Europe Initiaitve, the Raw Materials Initiative, the Energy Strategy for Europe 2011-2020, setting the milestone towards the Energy 2050 Roadmap and the Roadmap for a Low Carbon Economy by 2050, must be given priority in the Innovation Union;
12. pabrėžia, kad aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, taip pat kovos su klimato kaita sritys yra iš tų sričių, kuriose labiausiai reikia stengtis diegti naujoves, vadinasi, taip pat stiprinti dabartinę mokslinę ir technologinę bazę; pabrėžia, kad būsimose ES mokslinių tyrimų ir naujovių programose reikės tinkamai atsižvelgti į šias sritis; pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina taikyti tarpsektorinį metodą, pagrįstą ekosistemų atsparumu;
Emphasises that the areas of the protection of the environment, public health and food safety as well as the fight against climate change are among those most in need of an enhanced innovation effort involving a reinforcement of the existing scientific and technological base; stresses that the EU's future research and innovation programmes will need to take those areas into account in appropriate fashion; to this end, underlines the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
18. pabrėžia pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir pastangų atskirti ekonominį augimą nuo išteklių naudojimo svarbą palaikant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio, žinių technologijų ekonomikos, didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir plėtojant darnųjį transportą;
Stresses the importance of the Resource-Efficient Europe and Industrial Policy flagship initiatives and of efforts to decouple economic growth from the use of natural resources, by supporting the shift towards a sustainable low-carbon, knowledge-based economy, increasing the use of renewable and sustainable energy sources, developing carbon reducing and more resource efficient technologies and sustainable transport, enhancing at the same time the competitiveness of the European companies;
§ visų politikos sričių ir priemonių strateginio orientavimo, rengimo, projektavimo ir įgyvendinimo siekiant, kad jomis būtų palaikomos ir skatinamos Europos inovacijos (pvz., pasitelkiant švietimą, mokymą, konsultavimo paslaugas, darbo rinką, bendrąją rinką, tinkamą intelektinės nuosavybės teisių valdymą, infrastruktūrą, mokestines priemones, pramonės politiką, pirkimus ir prekybą, paslaugų ir gamybos sektorių bendras inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ),
§ strategic orientation, development, design and implementation of all policies and measures, with the aim of contributing to and enhancing innovation in Europe (through, for example, education and training, advisory services, the labour market, the single market, proper management of intellectual property rights, infrastructure, taxation instruments, industrial policy, procurement and trade, joint innovative interactions between service and manufacturing companies, with a special focus on SMEs);
§ gerai koordinuoto diaugiadisciplininio bendradarbiavimo ir (finansinės) paramos ES, valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis,
§ well-coordinated multidisciplinary cooperation and (financial) support at EU, Member State, regional and local level;
§ maximum involvement of all relevant players, e.g. kuo didesnio visų susijusių veikėjų, pvz., MVĮ, pramonės, universitetų, mokslinių tyrimų institutų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijų, vyriausybių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių, įsitraukimo, įskaitant naujų, įmanomų ir veiksmingų mokslo institucijų ir pramonės bendradarbiavimo formų paieškas,
§ maximum involvement of all relevant players, e.g. SMEs, industry, universities, research institutes, RTOs, governments, Civil Society Organizations and social partners, including potential new, productive forms of cooperation between knowledge institutions and industry;
§ įvairių politikos sričių, veiksmų ir priemonių koordinavimo, derinimo ir sąveikų, kad būtų išvengta susiskaidymo ir dubliavimo dėl nesuderintų mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų,
§ coordination, coherence and synergy among the different policy areas, actions and instruments, so as to prevent fragmentation and duplication arising from uncoordinated research and innovation efforts;
§ palankios reglamentavimo aplinkos inovacijų produktams formavimas, siekiant prisitaikyti prie rinkos poreikių,
§ shaping a positive regulatory environment for innovation products in order to adapt to market needs;
§ politikos įvertinimo metodai ir procedūros, įskaitant tarpusavio vertinimų tarybas ir informacijos apie sėkmingus eksperimentus skelbimą;
§ policy evaluation methodologies and processes, including peer review panels and dissemination of successful experiments;
pabrėžia, kad svarbiausias iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ politikos tikslas turėtų būti palengvinti politikos sričių koordinavimą, įvairių priemonių derinimą ir sąveikų kūrimą, atsižvelgiant į inovacijų politiką, laikantis tikrai visa apimančio požiūrio, ypatingą dėmesį telkiant į pagrindinius visuomenės iššūkius;
Stresses that the main goal of the Innovation Union policy should be to facilitate coordination of policies and coherence among their different instruments and create synergies in regard to innovation policy by adopting a truly holistic approach focused on the grand societal challenges;
25. atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra procesai, kuriuos iki tam tikro lygio galima skatinti ir gerinti, kurių galima mokyti; taigi ragina inovacijas ir kūrybiškumą labiau įtraukti į ES valstybių narių švietimo sistemas; ragina pripažinti ir skelbti gerąją patirtį, susijusią su kūrybingomis ir novatoriškomis švietimo programomis ir mokymo metodais, naudojamais valstybėse narėse;
Points out that innovation and creativity are processes which, to a certain degree, can be cultivated, taught and enhanced; urges, therefore, that innovation and creativity be included to a greater degree in the educational systems of the EU Member States; calls for the recognition and dissemination of best practices regarding creative and innovative educational curricula and instructional methods used by the Member States;
27. mano, kad atsižvelgiant į tai, jog inovacijos dažnai glaudžiai susijusios su rinka ir plėtojamos neoficialiais kanalais, ES turėtų tobulinti inovacijų vertinimo metodus, kadangi ne visas sritis galima vertinti remiantis tais pačiais kriterijais;
Believes that, given that innovation is usually closely linked to the market and develops through non-formal channels, the EU should fine-tune its innovation evaluation methods to reflect the fact that the same criteria cannot be used to assess every area;
Priešingai, viešasis ir privatus sektoriai turi nuolat jų siekti ir jos turi būti aktyviai remiamos suderintose ES ir valstybių narių švietimo, mokslinių tyrimų, socialinėse ir aplinkos strategijose;
On the contrary, it must be a constant endeavour in the public and private sector and be actively supported by means of cohesive educational, research, industrial, social and environmental strategies on the part of the EU and its Member States;
33. mano, kad mokslo pažanga ir daugialypis jos taikymas dar nereiškia, jog nereikia atlikti atviro ir daug dalyvių apimančio etinio, socialinio ir politinio šio taikymo poveikio vertinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti mokslo kultūrą ir skleisti ją visai visuomenei;
Considers that the advance of knowledge and its multiple applications do not eliminate the need for an open and participatory evaluation of the ethical, social and political implications of those applications; draws attention to the need to promote and disseminate scientific culture among the general public;
36. pabrėžia, kad norint, jog visuomenė būtų įtraukta diegiant naujoves, labai svarbu tinkamai suvokti mokslo pažangą ir tai, ką ji apima; ragina intensyviau skleisti mokslines ir technologijų žinias; pabrėžia, kad labai svarbūs ir mokymasis visą gyvenimą, ir priemonės, skirtos toms gyventojų grupėms, kurios turi mažiau prieigos prie mokslo ir technologijos, ypač toms, kurios gyvena kaimo bendruomenėse;
Stresses that a proper understanding of scientific progress and what it entails is essential if the public are to be involved in the innovation effort; calls for the dissemination of scientific and technical knowledge to be stepped up; stresses the importance of both lifelong learning and measures specifically targeted at population groups that have less easy access to science and technology, in particular rural communities;
40. pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi užtikrinti naujus ir veiksmingus pagrindinių socialinių poreikių sprendimus, o jas kuriantys asmenys ir organizacijos – vadovautis socialinėmis ir nebūtinai komercinėmis paskatomis; dar kartą pabrėžia, kad socialinės inovacijos suteikia galimybę visiems piliečiams pagerinti savo darbo ir gyvenimo aplinką;
Stresses that social innovation is about new and effective solutions to pressing social needs, created by individuals or organisations with a social, and not necessarily a commercial imperative; further stresses that social innovation provides an opportunity for citizens, in any role, to enhance their working and life environment and thus could help strengthen the European social model;
42. mano, kad ES inovacijų strategija turėtų atskleisti darbuotojų potencialą, sudarydama sąlygas ne mokslininkams, bet kitiems darbuotojams dalyvauti įvairiose ES sistemose ir inovacijų projektuose;
Considers that the EU Innovation strategy should unleash the potential of employees by allowing also non-academic employees to be part of and participate in different kinds of EU schemes and innovation-projects;
Kai kuriuose tyrimuose atkreipiamas dėmesys į tai, kad darbuotojų remiamos inovacijos naudingos ne tik verslui, bet ir pasitenkinimui darbu, taip pat, tinkamai jas įgyvendinus galima tikrai sumažinti įtampą;
Several studies point to the fact that employee driven innovation is not only good for business but also job satisfaction – and – if performed in the right way - something that may actually reduce stress;
Pabrėžia švietimo sistemų modernizavimo svarbą; ragina valstybes nares imtis veiksmų (jaunų) Europos piliečių ir verslininkų verslumui ir kompetencijoms ugdyti, verslumą ir inovacijas įtraukiant į visas švietimo sritis ir gerinant žmoniškuosius išteklius, kurie jiems sudarytų galimybes vaidinti aktyvų vaidmenį inovacijų srityje, pavyzdžiui, pagal Komisijos programą „Erasmus“ jauniesiems verslininkams, išsaugant amatus kaip inovacijų šaltinį;
Stresses the importance of modernising the educational system; calls on the Member States to take action to improve the entrepreneurial and quantitative skills and training of (young) Europeans by incorporating entrepreneurship, creativity and innovation into all areas of education and improving human capital which enables them to play an active role in innovation, such as through the Commission's "Erasmus for Young Entrepreneurs´" programme, while safeguarding craft trades as a source of innovation;
53. pabrėžia, kad svarbu kelti mokymosi visą gyvenimą lygį ir kurti mokymus visiems siekiant skatinti novatoriškumą ekologijos srityje ir verslumą ir užtikrinti, kad darbo jėga galėtų savo įgūdžius priderinti prie tvaresnės ekonomikos, paremtos gebėjimais grindžiamomis mokymo koncepcijomis, darbo rinkos poreikių; ragina valstybes nares, darbdavius ir darbuotojus įgūdžių valdymą, mokymus ir mokymąsi visą gyvenimą siekiant inovacijų pripažinti bendra atsakomybe, kaip pripažinta 2002 m. socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl mokymosi visą gyvenimą;
Stresses the importance of raising the level of lifelong learning and of developing training activities for all in order to enhance eco-innovativeness and entrepreneurship and ensure that the workforce can adjust its skills to the labour market needs of a more sustainable economy founded on competence-based training concepts; calls on the Member States, employers and employees to recognise skills management, training and lifelong learning for innovation as a shared responsibility, as acknowledged in the social partners’ 2002 framework agreement on lifelong learning;
56. dar kartą pakartoja, kad siekiant užtikrinti prisitaikymą prie darbo aplinkos labai svarbu įgyti pagrindinius gebėjimus ir gerą bendrųjų žinių lygį; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai ypač svarbu mokytis kalbų;
Reiterates the importance of acquiring a core of basic competences and a good level of general culture in order to ensure better adaptability to the working environment; stresses that, in this context, language learning is of particular importance;
Tai turėtų užtikrinti pakankamai mokslininkų ir pagerinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų padėtį.
This would help ensure an adequate supply of researchers and enhance the quality of EU research and innovation.
Visos ES mokslininkai turėtų galėti gauti tinkamą mokymą, palankias karjeros galimybes, taip pat turėtų būti pašalintos jų judumo kliūtys;
Researchers across the EU should be able to benefit from the right training, attractive career conditions and the removal of barriers to mobility;
64. atkreipia dėmesį į dabartines Universitetų kompetencijos spragas, susijusias su aktyvesniais ir geresniais kontaktais su verslo sektoriumi; ragina Komisiją pradėti naują visos Europos programą, skirtą universitetų vadovų, technologijų perdavimo specialistų ir technologijų tarpininkų mokymui ir švietimui, ir patvirtinti šių profesijų mokymo universitetuose gaires;
Notes an existing skills gap in Universities in what concerns an improved and proactive interaction with the business sector; calls on the Commission to launch a new European-wide programme for training and education of University managers, of technology transfer officers, and of technology broker professionals and to issue guidelines for the professionalization of such careers in Universities;
Paprastinimas, susiskaidymo mažinimas, finansavimas ir standartizavimas
Simplification, defragmentation, financing and standardisation
73. ragina Komisiją diegti bendrą politikos sistemą, kurioje būtų nustatytos vienodos taisyklės, skirtos remti ir finansuoti, kurti sąveikas ir, kai galima, jungti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų paramos programas, remti inovacijas nukreipiant struktūrinių fondų lėšas ir dalį bendros žemės ūkio politikos lėšų inovacijoms ir skatinant finansų sektorių labiau dalyvauti; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą ETS gaunamas pajamas skirti klimato kaitos priemonėms, įskaitant inovacijų projektus, finansuoti;
Calls on the Commission to introduce a single policy framework for supporting and financing innovation with uniform rules, to create synergies and merge Research & Development & Innovation (R&D&I) support programmes, where possible, and to support innovation, by directing structural funding and parts of the Common Agricultural Policy funds to innovation and by encouraging more involvement of the financial sector; recalls on the Members States to respect their commitment to devote ETS revenues to finance climate related action, including innovation projects;
84. mano, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra nepaprastai svarbūs atsigaunant Sąjungos ekonomikai ir kad negalima nuvertinti Sąjungos mokslinių ir technologinių atradimų įgyvendinimo naujų prekių ir paslaugų forma svarbos;
Believes that innovation and creativity are key to the economic recovery of the Union and that the importance of converting the Union's scientific and technological breakthroughs into new goods and services should not be underestimated;
90. ragina Komisiją glaudžiau sieti finansavimo priemones su inovacijų priemonių paklausos aspektu ir labiau susieti šią paramą su VMĮ ir veiklą pradedančioms įmonėms, kurioms reikia greitai patekti į ES ar tarptautines rinkas; mano, kad vis dėl to būtina patvirtinti aiškias ir konkrečias dalyvavimo taisykles, numatančias priemones, kaip padidinti mažų ir mikro įmonių dalyvavimą;
Calls on the Commission to link funding instruments more closely to demand-side innovation tools and to direct this support in greater extent to SMEs and start-up companies in need of early access to EU- or international markets; considers it therefore necessary to approve clear and specific 'Rules of Participation' containing measures to increase the participation by small and micro enterprises;
94. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu iki 2014 m. skirti lėšų, siekiant padėti padidinti ir sustiprinti privatųjį finansavimą, būtiną inovacijoms Europoje skatinti;
Welcomes the Commission proposal for the release by 2014 of appropriations to help increase and enhance the private funding necessary to promote innovation in Europe;
§ didinant rizikai teikiamas garantijas,
§ increasing the risk-guarantee factor,
§ plečiant prieinamas garantijas ir paskolas privačioms įmonėms ar viešosioms įstaigoms, kurių finansinė rizika yra didesnė dėl jų veiklos MTTP ir inovacijų srityse,
§ stepping up the available guarantees and loans for private companies or public institutions with a higher financial risk profile for their R&D&I activities,
§ įvairinant rizikos pasidalijimo sistemas, siekiant užtikrinti geresnes galimybes įmonėms, ypač MVĮ, gauti finansavimą;
§ diversifying the type of risk-sharing structures, in order to provide better access to finance for enterprises - in particular SMEs;
100. pabrėžia, kad rizikos kapitalo plėtros potencialas ES toli gražu nebuvo panaudotas dėl taikomų nevienodų nacionalinių taisyklių ir apmokestinimo tvarkos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti, kad iki 2012 m. rizikos kapitalo fondai, įsteigti bet kurioje valstybėje narėje, galėtų veikti ir laisvai investuoti ES, tokiu būdu sukuriant tikrą „ES rizikos kapitalo bendrąją rinką“;
100.Stresses that the development potential of venture capital in the EU is far from having been realised due to differences in national rules and tax arrangements; welcomes the Commission proposal to ensure that by 2012, Venture Capital funds established in any Member State can function and invest freely in the EU creating therefore a true "EU Venture Capital Single Market";
§ norint gauti paskolas ar pasinaudoti kitomis finansavimo galimybėmis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis universitetams ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijoms;
§ to access to loans and other financial support opportunities and instruments for universities and RTOs,
§ plėtoti technologijų perdavimo veiklą, pagrįstą intelektinės nuosavybės teisių valorizacija;
§ to develop technology transfer activities based on intellectual property valorisation;
111. pažymi, kad standartizacija gali skatinti naujoves ir konkurencingumą, nes taip lengvinamas patekimas į rinkas ir užtikrinama tarpusavio sąveika; ragina Komisiją labiau dėti daugiau pastangų siekiant skatinti taikyti Europos standartus, ypač socialinius ir aplinkos, būsimuose laisvosios prekybos susitarimuose;
Points out that standardisation can increase innovation and competitiveness by facilitating access to markets and by enabling interoperability; encourages the Commission to step up efforts to promote the inclusion of European standards, particularly in the social and environmental fields, in future free trade agreements;
113. primygtinai ragina Europos Komisiją laikytis Septintosios bendrosios programos tarpinio įvertinimo (ekspertų grupė) rekomendacijos svarstyti naujų priemonių moratoriumo klausimą siekiant pakankamai išvystyti ir tinkamai įvertinti esamas priemones; taigi ragina pasirūpinti, kad būtų išvengta daugybės priemonių painiavos;
Urges the European Commission to follow the recommendation of the Interim Evaluation of the Seventh Framework Programme (Expert Group) when it asks for a moratorium on new instruments that should be considered until the existing ones have been sufficiently developed and adequately evaluated; therefore, calls for special precaution to be taken in order to avoid confusion due to the proliferation of instruments;
BVP ir pripažįstant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra vienintelis patikimas būdas užtikrinti ES ekonomikos atkūrimą, apsvarstyti galimybę nustatyti valstybėms narėms laikiną privalomą mažiausią mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo lygį, kuris iki 2015 m. siektų apytiksliai 1 proc.
Calls on the Commission, in the light of the 2020 funding target for research and technological development amounting to 3% of GDP and recognising that research and innovation are the only sure means of achieving economic recovery in the EU, to consider the possibility of establishing for the Member States an interim binding minimum level of funding for research and technological development amounting to around 1% of GDP up to 2015;
117. remia tikslą iki 2020 m. padidinti mokslininkų skaičių ES vienu milijonu ir pažymi, kad tokios didžiulės investicijos turėtų svarbų multiplikatoriaus poveikį užimtumui, tačiau taip pat mano, kad šis tikslas yra labai plataus užmojo ir norint jį pasiekti reikėtų nustatyti tikslus kiekvienai atskirai šaliai ir dėti tikslingas pastangas; pažymi, kad viešasis sektorius ne visada turi pakankamai lėšų siekti šio tikslo, taigi, nors ir būtina didinti mokslininkams skirtų postų skaičių aukštojo mokslo įstaigose ir viešuosiuose mokslinių tyrimų institutuose, didžioji naujų mokslininkų dalis dirbs privačiajame sektoriuje; pabrėžia, kad didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas ne mokslininkų skaičiui, o jų novatoriškumui, jų išsilavinimo kokybei ir Europos darbo pasidalijimui mokslinių tyrimų, tyrimų išteklių ir tyrimų kokybės srityse;
Supports the objective of increasing the number of researchers in the EU by one million by 2020, and observes that such an enormous investment would have significant multiplier effects on employment, but at the same time maintains that this is a very ambitious goal which would require objectives to be set for each individual country and purposeful efforts to be made; notes that the public sector does not necessarily have sufficient funds to do this, so that although there is a strong need to increase the number of posts for researchers at higher education establishments and public research institutes, most of the new researchers will be employed in the private sector; points out that attention should be focused less on the number of researchers than their innovativeness, the quality of their education, the European division of labour in the field of research, resources for research and the quality of research;
Bendroji rinka ir intelektinė nuosavybė
Single market and i ntellectual p roperty