natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. matyti, jog šis neigiamas poveikis itin jaučiamas pietiniuose ir rytiniuose Europos regionuose, kuriuose gyvena daugiau kaip trečdalis Europos Sąjungos gyventojų, didžiausią poveikį patiria pažeidžiamiausios gyventojų grupės ir dėl to gali padidėti regionų ir socialiniai skirtumai;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. the regions in southern and eastern Europe, where more than one third of the European Union’s population lives, are particularly exposed to the pressure of climate change, that the most vulnerable population groups are those worst affected, and that greater regional and social imbalances may develop as a result;
7. žino, kad ES, nacionalinės ir regionų finansavimo sistemos vis dar labai prastai koordinuojamos, taigi, siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, pabrėžia būtinybę geriau koordinuoti programas įvairiais lygmenimis ir remti didesnę įvairių bendrų politikos krypčių sąveiką, naudojant struktūrinius fondus, žemės ūkio ir kaimo plėtros lėšas, taip pat taikant Bendrąją mokslinių tyrimų programą ir Konkurencijos ir inovacijų bendrąją programą (angl.
Is aware of the fact that the EU and national and regional funding schemes remain highly uncoordinated and therefore, with a view to achieving the Europe 2020 goals, underlines the need for better multi-level coordination between the programmes and support for more synergy between different common policies by making use of the Structural Funds, agricultural and rural development funds, the Research Framework Programme and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP);
9. pažymi svarbų MVĮ vaidmenį skatinant naujovių diegimą Europoje; ragina privatųjį ir viešąjį sektorius naudotis Europos socialiniu fondu, kaip priemone jaunimo verslumui skatinti ir įgūdžiams gerinti, taip pat konsultuoti asmenis, kuriems gresia nedarbas, karjeros klausimais;
Points to the key role played by SMEs in promoting innovation in Europe; encourages the private and public sector to use the European Social Fund as a means of promoting entrepreneurial attitudes and skills amongst young people, as well as providing career guidance for people facing unemployment;
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo
Calls on the responsible authorities in the Member States and the Commission to pay greater attention to the sustainability of jointly financed measures, as provided for in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
13. pakartoja remiantis bandomąjį projektą „Programa Erasmus išrinktiems vietos ir regionų atstovams“, kuris galėtų padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms keistis pažangiausia patirtimi, be to, galėtų turėti keleriopą poveikį darbo rinkos politikos srityje; pabrėžia poreikį nurodyti su projekto įgyvendinimu susijusius aspektus ir glaudžiai bendradarbiauti su Regionų komitetu bei regionų tinklams atstovaujančiomis organizacijomis; ragina Komisiją paspartinti šio bandomojo projekto įgyvendinimą; ragina Komisiją pagrįsti mintį šiuo tikslu sukurti vadinamąją vietos lygmens akademiją;
Reiterates its support for the pilot project ‘Erasmus for elected local and regional representatives’, which could help local and regional authorities to exchange best-practice models and could also have a multiplier effect in the area of labour market policy; emphasises the need to specify implementation-related elements of the project and to closely cooperate with the Committee of the Regions and organisations representing networks of regions; calls on the Commission to accelerate the process for the implementation of this pilot project; encourages the Commission to substantiate the idea of creating a ‘local academy’ for this purpose;
A. kadangi perėjimas prie naujo ekonomikos modelio neturėtų tapti pretekstu atsisakyti įvairių lygybės priemonių, tačiau, užuot tai darius, turėtų būti laikomas unikalia galimybe didinti moterų dalyvavimą ES darbo rinkoje, nes tai būtina norint užtikrinti tvarų augimą ir patenkinti ekologinės pertvarkos poreikį senėjančioje visuomenėje,
A. whereas the transition to a new sustainable economy should not be used as a pretext for cutting back on various equality measures, but should instead be seen as a unique opportunity to raise women’s participation in the EU labour market, since this is a prerequisite for ensuring sustainable growth and meeting the demands of the ecological transformation in an ageing society,
B. kadangi perėjimas prie naujos tvarios ekonomikos neturėtų būti pretekstas atskirti nuo darbo rinkos pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus darbuotojus; kadangi dėl šios priežasties reikia vengti reiškinio, kai atsirenkami tik geriausieji, nes dėl to pirmiausia nukentėtų mažiausiai kvalifikuoti darbuotojai,
B. whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market; whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
C. kadangi, naujausių tyrimų duomenimis, moterų dalyvavimas visais atsakomybės lygmenimis užtikrina papildomą naudą įmonėms, ypač kalbant apie ekonominius jų rezultatus,
C. whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,
D. kadangi Europos Sąjungoje moterys įgyja didžiąją dalį universiteto diplomų ir sudaro daugumą verslo, vadybos ir teisės kursuose, tačiau ir toliau sudaro mažumą atsakinguose įmonių ir viešųjų institucijų postuose,
D. whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
E. kadangi, ypač dėl seksistinių stereotipų, kurių esama auklėjant ir visuomenėje, mažai moterų dirba srityse, kurios klaidingai laikomos vyriškomis, pvz., informacijos technologijų, inžinerijos, fizikos ir techninių profesijų, kaip antai mechanikos ir mūrijimo,
E. whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
10. ragina valstybes nares numatyti lygių užimtumo galimybių priemones ir sudaryti šeimoms palankias darbo sąlygas, kadangi tai būtina norint užtikrinti ekonominiu ir socialiniu požiūriais tvarų augimą;
Calls on the Member States to provide equal employment opportunities policies and to adopt family-friendly work practices as a prerequisite for sustainable growth in both economic and environmental terms;
16. ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį skurdžiausiems piliečiams, visų pirma moterims, kurios kasdieniame gyvenime patiria ypač didelį skurdą ir kurias norint įtraukti į darbo rinką reikia specialių papildomų priemonių;
Calls on the Commission to pay special heed to the poorest citizens, in particular women who experience extreme poverty in their daily lives and for whom integration into the labour market requires specific accompanying measures;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE ( 1 )
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ...................................42
OPINION Committee on Economic and Monetary Affairs ..........................42
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................62
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...61
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................79
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................77
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0193 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7-0111/2010 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0111/2010 ),
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A7‑0235/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0235/2010 ),
(1a) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 157 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba imasi priemonių užtikrinti, kad būtų taikomas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos principas, taip pat vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principas.
(1a) Article 157 (3) of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that the European Parliament and the Council shall adopt measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
(2) Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, taip pat numatyta, kad Sąjunga gali imtis iniciatyvos, kad užtikrintų valstybių narių socialinės politikos koordinavimą.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3.3 that the Union shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union ' s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje numatyta, kad nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu ir kova su socialine atskirtimi.
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(2) Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga siekia visą darbo dieną trunkančio užimtumo ir socialinės pažangos, kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, taip pat numatyta, kad Sąjunga gali imtis iniciatyvos, kad užtikrintų valstybių narių socialinės politikos koordinavimą.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3 (3) that the Union shall seek to achieve full employment and social progress, combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union ’ s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje numatyta, kad nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su aukšto lygio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu , kova su socialine atskirtimi ir aukšto lygio švietimo bei mokymo užtikrinimu .
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection , the fight against social exclusion and a high level of education and training .
(2a) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje nurodyta, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę.
(2a) Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities and to promote equality , between men and women.
Šios sutarties 10 straipsnyje pridedama, kad nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus Sąjunga siekia kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.
Article 10 thereof adds that, in defining and implementing its policies and activities, the Union shall aim to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nurodyta, kad Europos visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.
Article 2 of the Treaty on European Union states that European society is characterised by pluralism, non ‑discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
(4) 2000 m. pradėta vykdyti Lisabonos strategija buvo pagrįsta pripažintu ES poreikiu didinti našumą ir konkurencingumą kartu didinant socialinę sanglaudą, atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją, technologijų pokyčius ir senėjančią visuomenę.
(4) The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Atlikus Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą, 2005 m. ji buvo atnaujinta ir joje daugiau dėmesio skiriama ekonomikos augimui bei akcentuojama, kad būtina kurti daugiau ir geresnių darbo vietų.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
(4) 2000 m. pradėta vykdyti Lisabonos strategija buvo pagrįsta ES poreikiu remiantis žiniomis didinti našumą ir konkurencingumą ir vėl sukurti sąlygas visą darbo dieną trunkančiam užimtumui , kartu didinant socialinę ir regioninę sanglaudą, atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją, technologijų pokyčius ir senėjančią visuomenę.
(4) The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its knowledge-based productivity and competitiveness and recreate the conditions for full employment , while enhancing social and regional cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
(5) Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl bendros ES ekonominės ir užimtumo politikos krypties.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU ' s economic and employment policies.
24 gairėse išdėstyti nacionalinių reformų programų pagrindai, apibrėžiami pagrindiniai visos ES makroekonominiai, mikroekonominiai ir darbo rinkos reformos prioritetai.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macro-economic, micro-economic and labour market reform priorities for the EU as a whole.
Tačiau iš patirties matyti, kad gairėse nebuvo nustatyti pakankamai aiškūs prioritetai ir kad prioritetai galėjo būti labiau tarpusavyje susiję .
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger .
Dėl to jų poveikis formuojant nacionalinę politiką buvo ribotas.
This limited their impact on national policy-making .
(5) Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui turėjo padėti nustatyti bendrą ES ekonominės ir užimtumo politikos kryptį.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs should have help ed determine the broad direction of the EU ’ s economic and employment policies.
Vadovaudamasi strategija, 2005 m.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 and revised in 2008.
Taryba patvirtino bendras ekonominės politikos gaires ir užimtumo gaires, o 2008 m. jas peržiūrėjo. gairėse išdėstyti nacionalinių reformų programų pagrindai, apibrėžiami pagrindiniai visos ES makroekonominiai, mikroekonominiai ir darbo rinkos reformos prioritetai.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macro-economic, micro-economic and labour market reform priorities for the EU as a whole.
Tačiau iš patirties matyti, kad gairėse nebuvo nustatyti pakankamai privalomi tikslai, susiję su socialiniu, politiniu ir kultūriniu visų Europos Sąjungoje gyvenančių žmonių dalyvavimu ir su tvaria ekonomika, o prioritetai turėjo būti glaudžiau vieni su kitais susiję.
However, experience shows that the guidelines did not set sufficiently binding objectives for social, political and cultural participation by all residents of the European Union and for a sustainable economy and that the priorities should have been linked more strong ly between them .
Taigi negalima buvo pasiekti pagrindinių strategijos tikslų, nes valstybės narės taip pat neprisiėmė atsakomybės už šių gairių įgyvendinimą.
Ultimately, the strategy's basic goals could not be achieved, because the Member States also failed to take ownership of those guidelines .
(5a) Be naujų ES teisėkūros iniciatyvų, kuriose didžiausias dėmesys būtų skiriamas socialiniams klausimams, Europos Sąjungai dar reikia gerokai patobulinti esamas politikos kryptis ir jų įgyvendinimą.
(5 a) Apart from new EU legislative initiatives with a social focus, the European Union needs to significantly improve its existing policies and their implementation.
(6) Dėl 2008 m. prasidėjusios finansų ir ekonomikos krizės daug žmonių prarado darbą, sumažėjo galima produkcija ir dėl to smarkiai pablogėjo viešųjų finansų būklė.
(6) The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Vis dėlto pasitelkus Europos ekonomikos atkūrimo planą 7 buvo galima padėti valstybėms narėms įveikti krizę, iš dalies tai įvyko dėl suderintų fiskalinių atkūrimo priemonių ir euro, kaip makroekonominio stabilumo priemonės.
The European Economic Recovery Plan 7 has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus , with the euro providing an anchor for macroeconomic stability .
Taigi , krizė parodė , kad derinant Sąjungos politiką galima gauti reikšmingų rezultatų, jeigu dedama vis daugiau pastangų ir tai daroma veiksmingai.
The crisis therefore showed that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States " economies and labour markets.
Vis dėlto pasitelkus Europos ekonomikos atkūrimo planą 7 buvo galima padėti valstybėms narėms įveikti krizę, iš dalies tai įvyko dėl suderintų fiskalinių atkūrimo priemonių.
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus.
Krizės, kuri vis dar gaji, metu paaiškėjo, kad nėra veiksmingų priemonių reaguoti į ankstyvuosius krizės požymius ir taip pat tapo akivaizdu, kad derinant Sąjungos politiką galima gauti reikšmingų rezultatų, jeigu dedama vis daugiau pastangų ir tai daroma veiksmingai, kartu laikantis subsidiarumo principo.
The crisis , which is still developing, highlights the lack of effective means of reacting early to its signs and therefore shows that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective , while respecting the principle of subsidiarity .
Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė, todėl visapusiškas vidaus rinkos galimybių išnaudojimas yra ir vienas iš svarbiausių Europos konkurencingumo didinimo būdų, be to, tapo būtina iš pagrindų persvarstyti priemones, pagal kurias bus siekiama užimtumo ir socialinių tikslų, kurie ir toliau bus patikimas šių priemonių pagrindas.
The crisis also underscores the close interdependence of the Member States ’ economies and labour markets , as a consequence of which fully exploiting the potential of the internal market is also one of the most essential ways of increasing Europe's competitiveness, and also makes it necessary to carry out a major review of mechanisms for which the achievement of employment and social targets will continue to be the underwritten objectives .
Prie atitinkamų gairių išvardyti penki pagrindiniai tikslai sudaro bendrus uždavinius, kuriais grindžiama valstybių narių ir Sąjungos veikla.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States and of the Union.
Valstybės narės turėtų labai stengtis įgyvendinti nacionalinius tikslus ir pašalinti augimą stabdančias kliūtis .
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
Prie atitinkamų gairių išvardyti pagrindiniai tikslai sudaro bendrus uždavinius, kuriais grindžiama valstybių narių ir Sąjungos veikla.
Headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States and of the Union.
Valstybės narės turėtų įsipareigoti pasiekti nacionalinius tikslus.
Member States should undertake to meet the national targets .
Jos turėtų dėmesį sutelkti į užimtumo padidinimą ir pašalinti augimo kliūtis, atsirandančias dėl teisės aktų, biurokratijos ir netinkamai šalies skiriamų išteklių.
They should focus on increasing employment and remove the obstacles to growth arising from legislation, bureaucracy and national misallocation of resources .
(8) Įgyvendindamos visapusiškas ekonomikos krizės įveikimo strategijas, valstybės narės turėtų vykdyti ambicingas reformas, kad užtikrintų makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą, gerintų konkurencingumą, mažintų makroekonominį disbalansą ir tobulintų darbo rinkos veikimą.
(8) As part of comprehensive " exit strategies " for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Fiskalinių atkūrimo priemonių panaikinimas turėtų būti atliekamas ir derinamas pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
(8) Įgyvendindamos visapusiškas ekonomikos krizės įveikimo strategijas ir visapuses strategijas, kuriomis siekiama sukurti sąlygas augimui, valstybės narės privalo vykdyti ir plėtoti struktūrines reformas, kuriomis būtų užtikrinamas makroekonominis stabilumas, didesnio darbo vietų skaičiaus ir geresnių darbų skatinimas , taip pat viešųjų finansų tvarumas , gerinamas konkurencingumas ir našumas, mažinamas makroekonominis disbalansas, stiprinama socialinė įtrauktis, kova su skurdu ir tobulinamas darbo rinkos veikimas.
(8) As part of comprehensive ‘ exit strategies ’ for the economic crisis and of comprehensive strategies for creating the conditions for growth , Member States must carry out and maintain structural reforms geared to ensur ing macroeconomic stability , the promotion of more and better jobs and the sustainability of public finance, improve competitiveness and productivity , reduce macroeconomic imbalances , strengthen social cohesion, fight poverty and enhance labour market performance.