natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ragina, kad ES rimtai įsipareigotų trumpinti darbo laiką, o atlyginimai nebūtų mažinami, kurti naujas darbo vietas ir didinti produktyvumą, todėl ragina Komisiją atsiimti pasiūlymą dėl darbo laiko direktyvos persvarstymo; ragina valstybes nares koordinuoti pastangas palaipsniui trumpinant darbo laiką iki 2010 m. ir akcentuoja greitu laiku siektiną tikslą dėl 35 darbo valandų per savaitę; mano, kad darbo laiko trumpinimas nemažinant atlyginimų, turi būti suprantamas kaip savaiminis tikslas ir gerovės socialinis matas;
Calls on the EU for a strong commitment to working-time reduction, without lowering wages, to create new employment and increase productivity; calls, therefore, on the Commission to withdraw its proposal on the revision of the Working Time Directive; calls on Member States to coordinate efforts to gradually reduce working time by 2010 and stresses the short-term objective of a 35-hour week; considers that the reduction of working time, without lowering wages, should be seen as an aim in itself and a measure of societal well being;
mano, kad vykdomi darbo teisės persvarstymai, netipinės darbo sutartys, kapitalo mobilumas ir didelis nedarbo lygis kenkia profesinių sąjungų galioms; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tvirtų profesinių sąjungų buvimą ir jų teises, tai yra būtinas procesas, kad būtų išlaikyta pusiausvyra tarp nepastovaus kapitalo ir darbo santykio ir būtų remiami ekonomikos ir pinigų politikos tikslai, susiję su užimtumu;
Considers that the on-going revisions of labour law, atypical work contracts, the mobility of capital and high unemployment undermine the power of trade unions; stresses the importance of guaranteeing strong trade unions and their rights as an indispensable process to balance the uneven relationship between capital and labour and supporting any employment-targeting objective in economic and monetary policies;
Nauja solidarumo ir tobulesnės gerovės valstybės strategija
A new strategy for solidarity and an improved Welfare State
pabrėžia, kad norint sukurti plačią pokyčiams pritariančią koaliciją, naujoje strategijoje turi būtų siekiama pagerinti, o ne susilpninti, kaip numatyta Lisabonoje strategijoje, gerovių sistemas (garantuojančias socialinę apsaugą ligos, nedarbo, išėjimo į pensiją ir kitais socialinių reikmių atvejais) ir nedidinti mažėjančios įtampos, susijusios su socialiniai standartais; mano, kad tai turi būti tvirtas įsipareigojimas siekiant solidarumo Europos Sąjungoje;
Insists that, in order to build a broad coalition for change, a new strategy must seek to improve, rather than weaken as envisioned by the Lisbon Strategy, the welfare systems (guaranteeing social protection in case of sickness, retirement, unemployment and other forms of social need) and must not exert downward pressure on social standards; considers that this should be a firm commitment towards solidarity in the EU;
pabrėžia, kad gerovės valstybės pagrindas turėtų būti valstybinė ir pakankamai finansuojama socialinės apsaugos sistema, apimanti su gyvenimu ir darbu susijusią riziką, su valstybine pensijos sistema, pagrįsta apibrėžtų įmokų pensijų kaupimu, kad būtų garantuota socialinė apsauga ir solidarumas tarp kartų; labai susirūpinęs dėl to, kad pagrindinės antrosios kartos nacionalinių strateginių programų gairės rodo socialinių sistemų privatizavimo, pensinio amžiaus padidinimo ir socialinių išmokų mažinimo tendenciją;
Stresses that a public and properly financed social security system, covering the risks of life and work, with a pay-as-you-go public pension system to guarantee social protection and solidarity in and between generations should form the basis to the Welfare State; is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second-generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, an increase in the pension age and a reduction in the level of benefits;
mano, kad Komisijos ir Tarybos panaudojant Lisabonos strategiją daromas spaudimas toliau griauti (privatizuoti) valstybinių pensijų ramstį ir padidinti įstatyminį ir realųjį pensinį amžių yra nepagrįstas; atmeta visus pasiūlymus dėl įstatyminio pensinio amžiaus padidinimo; neigia mitą dėl gresiančio pensijos sistemos žlugimo, ir mano, kad problemų, kurios gali iškilti, bus taip pat ir visose kapitalu grindžiamose ar privačiose socialinės sistemose, šias problemas sustiprins padidėjusi finansinė rizika dėl finansinių rinkų nepastovumo, kadangi joms turi įtakos ekonominis ir su užimtumu susijęs spaudimas;
Considers unjustified the pressure exerted by the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age; denies the myth of an imminent collapse of pension systems and considers that the problems that could exist will be equally presented in any capitalisation or private account system of social security, aggravated by the increased financial risk due the volatility of the financial markets, given that this is due to economic and employment pressures;
pabrėžia, kad geriausi būdai spręsti su socialinės apsaugos ilgalaikiu išlaikymu susijusias problemas yra visiško užimtumo užtikrinimas suteikiant darbuotojams teises, progresyvi atlyginimų politika, darbuotojų migrantų visiška integracija (įteisinimas), lygesnis pajamų paskirstymas, pakankamas produktyvumo augimas ir koordinuojama kova su šešėliniu darbu; mano, kad svarbu užtikrinti ir padidinti darbdavių įnašus į socialinės apsaugos sistemą; pabrėžia, kad reikia naujų priemonių valstybinėms socialinėms apsaugos sistemoms finansuoti, pavyzdžiui, apmokestinti finansines operacijas kapitalo rinkose;
Stresses that the best way to tackle the sustainability of social security is through the achievement of full employment with rights, a progressive wage policy, the full integration/legalisation of migrant workers, a more egalitarian distribution of incomes, sufficient productivity growth and a coordinated fight against undeclared work; considers that it is important to ensure and increase employers’ contributions to social security; stresses the need to find new instruments to finance public social security schemes, like taxing financial transactions on capital markets;
pabrėžia, kad socialinės apsaugos finansavimo priemonės turi būti atnaujinamos, atsižvelgiant į technologijų raidą ir į aktyviai kapitalu besinaudojančio verslo šakų įnašą prisidedant prie nacionalinių pajamų; mano, kad darbui imlus verslas patiria sunkumų tik dėl atlyginimais pagrįstos įnašų į socialinę apsaugą sistemos; mano, kad papildomos lėšos, susijusios su įmonių pridėtine verte, gali padėti užtikrinti didesnį fiskalinį teisingumą ir naujas socialinės apsaugos sistemos finansavimo priemones;
Stresses that the means to finance social security should be updated, taking into account the technology developments and the contribution of capital-intensive business to national income; considers that labour-intensive businesses are penalized by a merely wage-based contribution system to social security; thinks that a complementary resource based on the firm’s added value could help to guarantee more fiscal justice and guarantee new financial means to the social security system;
reikalauja, kad būtų imamasi priemonių kovoti su diskriminacija, ypač imantis naujų teisėkūros iniciatyvų moterų, imigrantų ir žmonių su negalia teisių srityje ir pabrėžia poreikį stiprinti sąsajas su ESF, kad nacionaliniai parlamentai, pirmiau minėtose srityse dirbančios nevyriausybinės organizacijos ir darbo rinkos dalyviai galėtų iš tikrųjų bendradarbiauti;
Insists on the need for measures to combat discrimination, notably via new legislative initiatives in the field of the rights of women, immigrants and persons with disabilities, and stresses the need to strengthen the link with the ESF to provide the necessary funding for the latter and ensure that national parliaments, NGOs active in the above areas and labour-market players can genuinely participate;
primena apie Komisijos strategiją, skirtą naujiems darbo šaltiniams kurti, ypač skatinant teikti vietines Bendrijoje teikiamas paslaugas, viešąsias paslaugas, socialines paslaugas, asmenines paslaugas, kultūros paslaugas ir rinktis su aplinkos apsauga susijusias profesijas; yra labai susirūpinęs, kad ši strategija gali būti panaudota kurti netiesioginį užimtumą ir darbo už mažus atlyginimus vietas, siekiant užmaskuoti nedarbą; mano, kad šioje strategijoje dėmesys turėtų būti skiriamas sukurtų darbo vietų kokybei ir stabilumui tam, kad tai netaptų mažai mokamų darbo vietų kūrimu;
Recalls the Commission strategy for new sources of jobs, in particular by promoting local Community-based services, public services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; it is deeply concerned that this strategy could be used up to create sub-employment and ‘mini-jobs’ with low pay levels, to mask unemployment; considers that this strategy should have a focus on the quality and stability of the jobs created so that this does not result in the creation of ‘mini-jobs’;
mano, kad vykdant imigracijos politiką turėtų būti siekiama sėkmingai ekonomiškai, socialiai ir teisiškai integruoti imigrantus, o tai galėtų prisidėti prie socialinio saugumo tvarumo; mano, kad imigracijos politikos sėkmė priklauso nuo visuotinės ir veikti skatinančios strategijos, kuria siekiama visiškos integracijos ir kuri apima socialines, ekonomines ir pilietines priemones;
Considers that immigration policies should promote successful economic and social integration of migrants, which could also contribute to the sustainability of social security; considers that a successful policy of immigration also is also dependent on the implementation of a comprehensive and proactive strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures;
Nauja sustiprintų viešųjų paslaugų ir reguliuojamų kapitalo rinkų strategija
A new strategy for strengthened public services and regulated capital markets
atmeta ES lygiu Komisijos ir Tarybos skatinamą reguliavimo panaikinimo, privatizavimo ir liberalizavimo strategiją; mano, kad naujoje strategijoje dėmesys turi būti skiriamas geresnėms viešosioms paslaugoms, valstybės vaidmens stiprinimui vykdant rinkos reguliavimą, dalyvaujant ir vykdant intervencijas joje bei geresnei kapitalo rinkų reguliavimo sistemai;
Rejects the strategy of deregulation, privatisation and liberalisation promoted at EU level by the Commission and the Council; considers that a new strategy should focus on more and better public services, the strengthening of the state's role in regulation, participation and intervention in the market and a better regulatory framework, in particular on capital markets;
pripažįsta viešųjų paslaugų ir jų teikimo svarbą siekiant skatinti socialinę, ekonominę ir regioninę sanglaudą Europos Sąjungoje ; griežtai kritikuoja nusiteikimą prieš valstybę, kaip visuotinės svarbos paslaugų teikėją, ir ragina, kad viešąjį turtą valdytų viešasis sektorius; apgailestauja, kad plečiamas viešojo ir privataus sektorių partnerytės formų taikymas ir skatinimas ES lygmeniu būtent su struktūriniais fondais susijusiose srityse; pabrėžia, kad tokia partneryste naudojamasi privatizavimo procesams užmaskuoti ir pakenkti viešųjų paslaugų teikimui;
Recognises the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; strongly criticises the bias against the state as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector; regrets the extended use of public-private partnerships and their promotion at EU level, in particular with regard to the structural funds; stresses that these partnerships are being used as a cover for privatisations and undermine the provision of public services;
apgailestauja, kad buvo patvirtinta paslaugų direktyva dėl paslaugų Europos Sąjungoje liberalizavimo, ir įspėja dėl pasekmių, susijusių su jos įgyvendinimu; prižįsta paslaugų sektoriaus svarbą ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, tačiau laikosi nuomonės, kad paslaugų rinkos liberalizavimas skatintų darbo reguliavimo panaikinimą, socialinį ir aplinkosauginį dempingą, viešosios paslaugos, darbo vietos, socialinės ir vartotojų teisės atsidurtų pavojuje; pabrėžia, kad vyriausybės netektų savo reglamentuojančio ir kontroliuojančio vaidmens užsienio įmonių jų teritorijoje suteiktų paslaugų atžvilgiu, o tai prisidėtų prie tolesnio rinkos reguliavimo panaikinimo; atmeta dirbtinį suskirstymą į visuotinės svarbos ekonomines ir neekonomines paslaugas ir pabrėžia, kad tai yra būdas išstumti viešąsias paslaugas už direktyvos taikymo ribų;
Regrets the approval of the Services Directive, concerning the liberalisation of services in the EU, and warns against the consequences of its implementation; recognises the importance of the services sector for economic growth and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour deregulation, and social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; stresses that governments are losing their regulatory and monitoring role in respect of service provision by foreign enterprises on their territory, contributing to further deregulation of the market; rejects the artificial division of economic and non-economic services of general interest and stresses that this is a way to put public services under the scope of the directive;
reikalauja nedelsiant sustabdyti vykdomą viešųjų paslaugų ir komunalinių įstaigų liberalizavimą; prašo Komisijos pateikti išsamų tyrimą dėl liberalizavimo poveikio paslaugų kainoms ir kokybei bei darbo vietoms;
Insists that the ongoing liberalisation of public services and public utilities should be stopped immediately; asks the Commission to provide a thorough study on the impact of liberalisation so far on prices, quality of services and jobs;
mano, kad teikiant iniciatyvą dėl geresnės teisėkūros pasiūlytuose ekonominės naudos ir konkurencingumo vertinimuose paisoma verslo interesų, o jų pagrindinis tikslas – panaikinti visus konkurencijai ir pelningumui trukdančius bei reguliavimo panaikinimą skatinančius teisės aktus; mano, kad poveikio vertinimuose neturėtų būti abejojama pradiniais pasiūlytų ar priimtų teisės aktų tikslais, būtent darbo, socialinių, aplinkos ir vartotojų teisių apsaugos srityse;
Considers that current cost-effectiveness assessments or ‘competitiveness’ assessments as proposed under the better legislation initiative are biased towards business interests and have as a main goal the withdrawal of any legislation that jeopardises competition or business profitability and promote deregulation; considers that impact assessments should not call into question the initial objectives of proposed or established legislation, in particular in the field of labour protection and social, environmental and consumer rights;
reikalauja sukurti reguliavimo sistemą ES lygiu, kad apsunkintų įmonių perkėlimo Europos Sąjungoje ir už jos ribų procesus; mano, kad valstybės parama įmonėms nacionaliniu ir ES lygiu turi būti susijusi su ilgalaikiais jų įsipareigojimais dėl regionų plėtros ir užimtumo, ir parama neturi būti teikiama įmonių perkėlimams remti; prašo stiprinti darbuotojų atstovų vaidmenį įmonių vykdomuosiuose organuose ir priimant struktūrinius valdymo sprendimus;
Insists on the need to create a regulatory framework at EU level to penalise relocations of firms inside and outside of EU; considers that public aid, at national and EU level, to enterprises should be linked to long-term commitments by them in terms of regional development and employment and that no aid should be granted that could be used to promote relocations; asks for a strengthened role for workers' representatives on firms' executive boards and in structural management decisions;
pabrėžia padidėjusią finansinių krizių grėsmę dėl kapitalo rinkų reguliavimo panaikinimo ir šių procesų nepastovumo stiprėjimą pasauliniu mastu, tai susiję ir su padidėjusia kazino įstaigų veiklos apimtimi, kuri kelia nuolatinę grėsmę ekonomikai; atmeta reguliavimo panaikinimą, numatytą į Lisabonos strategiją įtrauktame finansinių paslaugų veiksmų plane;
Stresses the increased risks of financial crisis due to the deregulation of capital markets and their increased volatility worldwide, with an increase in ‘casino’ activities that pose a permanent danger to the real economy; rejects the deregulation envisioned in the action plan for financial services included in the Lisbon Strategy;
pabrėžia, kad nedideli pardavimo mokesčiai visoms finansinėms operacijoms su akcijomis, obligacijomis, valiuta ir išvestiniais vertybiniais popieriais (šie mokesčiai atitinka Tobino pasiūlymo dėl valiutų rinkų dvasią) apsunkintų trumpalaikius įsigijimus, sumažintų spekuliacijas ir finansinių rinkų nepastovumą; mano, kad šis pasiūlymas taip pat vyriausybėms numato tiesioginės intervencijos į finansų rinkas priemonę; pabrėžia, kad šis dalykas gali būti papildomas mokesčio bazės mažėjimo finansavimas ir palengvinti darbo sektoriui tenkančią mokesčių naštą; primena, kad kiekvienos finansinės operacijos, atsižvelgiant į nevienodą finansinės priemonės rizikos lygį, apmokestinimas 0,5 proc. galėtų prilygti sumai, atitinkančiai ES metinį biudžetą; ragina valstybes nares koordinuoti pastangas kuriant tokį mokestį;
Stresses that the creation of a small sales tax on each financial transaction - shares, bonds, currency and derivatives -, in the spirit of the Tobin proposal for currency markets, would penalise short-term acquisitions, reducing speculation and the volatility of financial markets; considers that this proposal with also give governments a tool to intervene directly on financial markets; stresses that this could also provide additional funding to fight tax base erosion and alleviate the tax burden on labour; recalls that an imposition of a tax of 0,5% on each financial transaction, with different levels concerning the risk of the financial instrument, could provide an amount equal to the EU budget annually; calls on Member States to coordinate efforts to create such a tax;
ragina taikyti geresnę ir griežtesnę bankų ir kitų finansinių institucijų reguliavimo sistemą; mano, kad svarbios yra su grynųjų pinigų rezervais susijusios priemonės arba maržų reikalavimai, kadangi dėl to finansinės institucijos dalį paskolų ir investicijų turi užtikrinti grynaisiais pinigais; mano, kad tokio pobūdžio priemonės gali būti naudojamos intervencijai į bankų paskolų politiką, būtent, leidžiant pasinaudoti šiais grynųjų pinigų rezervais, taikant sumažintas palūkanų normas, nedideliems kreditams, mažoms ir smulkioms įmonėms bei socialiniams projektams, pavyzdžiui, susijusiems su socialiniu būstu, finansuoti;
Asks for a better and stricter regulatory framework for banks and other financial institutions; considers the importance of 'cash-holding' instruments or margin requirements, which implies that financial institutions retain a part of their loans and investments in cash; considers that this type of instrument could be used to intervene on the loan policy of banks, in particular by permitting the use of such 'cash-holdings' at discount-interest rates for micro-credits, micro and small enterprise financing and social projects, like social housing;
pažymi vengimo mokėti mokesčius ir jų negavimo problemą bei pasekmes dėl pajamų netekimo ir pasekmes biudžetui nacionaliniu lygiu; ragina valstybes nares įsipareigoti panaikinti „mokesčių rojų“ ir neapmokestinamą veiklą Europos Sąjungoje iki 2010 m. ir reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės tvirtai pasižadėtų siekti, kad būtų panaikintas „mokesčių rojai“ ir neapmokestinama veikla pasauliniu mastu;
Notes the problem of tax evasion and erosion and its impact on revenue and budget losses at national level; calls for a firm commitment from the Member States to abolish tax havens and off-shore activities inside the EU by 2010 and asks the Council, the Commission and the Member States to make a firm commitment to abolishing tax havens and off-shore activities worldwide;
Nauja investicijų į visų labui skirtus tyrimus, švietimą ir naujoves strategija
A new strategy for investment in research, education and innovation for the benefit of all
tiki, kad reikia vykdyti ekspansyvią makroekonominę politiką skatinant diegti ekologines naujoves, vykdyti tyrimus ir plėtrą, tai padeda vykdyti bendrą tvaraus vystymosi politiką, prisidėti prie gerovės ir darbo vietų kūrimo; pabrėžia valstybės lėšomis šiuo tikslu finansuojamų teorinių ir taikomųjų tyrimų svarbą; tiki, kad tvarus vystymais įmanomas tik tuomet, jei padidėjusią paklausą ir ekonomikos augimą bus galima susieti su ženkliai mažesniu energijos, natūralių išteklių ir žaliavų naudojimu;
Believes that an expansionary macro-economic policy must be geared towards promoting eco-innovation and R&D in order to achieve the overall policy of sustainable development and contribute to wealth and jobs creation; stresses the importance of publicly-financed basic and applied research to this end; believes that sustainable development will only be possible if increased demand and economic growth can be linked to strong reductions in the use of energy, natural resources and raw materials;
nepritaria žinių, šveitimo ir tyrimų sukomercinimui ir yra susirūpinęs, kad Komisija ir Taryba tam dalykui skiria dėmesį; įspėja dėl pavojaus, kad dienos šviesą išvys tik tie taikomųjų tyrimų rezultatai, kurie galėtų būti pelningi ir kuriuos būtų galima parduoti rinkoje;
Rejects the commoditisation of knowledge, education and research and is concerned that the Commission and Council focus on that; warns of the risk that only profit-maximised applied research with market opportunities will see the light of day;
ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skatinti vidutinio dydžio įmones diegti naujoves, vykdyti tyrimus ir plėtrą, taip pat ir 20 mln. mažų įmonių, kurios yra pagrindinės ES ekonominio augimo ir darbo vietos kūrėjos; mano, kad geresnė MVĮ prieiga prie 7-osios mokslinių tyrimų pagrindų programos yra nepaprastai svarbi siekiant stiprinti MVĮ galimybes kurti darbo vietas;
Invites the Member States to redouble efforts on policy to encourage innovation and R&D in medium-sized enterprises, but also in the 20 million European small businesses which are spearheading economic growth and job creation in the EU; considers improved access for SMEs to the Seventh Framework Programme for Research as crucial for strengthening SMEs’ capacity to create jobs;
pabrėžia, kad svarbu pakelti bendrą gyventojų švietimo ir įgūdžių lygį ir skatinti tyrimus bei plėtrą, ir mano, kad šiuo tikslu būtina daugiau investuoti į švietimą visais lygiais ir mokymąsi; mano, kad reikia gerinti švietimo ir mokymo įvairiais gyvenimo tarpsniais sistemas bei padaryti aukštąjį išsilavinimą visiems lengviau prieinamą,
Stresses the importance of increasing the overall level of education and qualifications of the population to promote innovation and foster R&D and considers that more investment in education at all levels and training is fundamental to this end; considers that the quality of education and training systems must be reinforced at various stages in life and access to higher education facilitated to all;