natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. kadangi perėjimas prie naujos tvarios ekonomikos neturėtų būti pretekstas atskirti nuo darbo rinkos pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus darbuotojus; kadangi dėl šios priežasties reikia vengti reiškinio, kai atsirenkami tik geriausieji, nes dėl to pirmiausia nukentėtų mažiausiai kvalifikuoti darbuotojai,
K. whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market, whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
L. kadangi lyčių lygybė – Lisabonos sutartyje įtvirtintas tikslas ir vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų; kadangi įvairiuose sektoriuose moterų dirba nepakankamai, todėl jos neturi tiek pat naudos iš užimtumo didėjimo dėl naujos tvarios ekonomikos,
L. whereas gender equality is an objective of the Lisbon Treaty and one of the Millennium Development Goals; whereas women are underrepresented in various sectors, and can therefore not profit from the increase in jobs in the new sustainable economy to the same extent,
M. kadangi naujas ekonomikos modelis bus kuriamas senėjančioje visuomenėje, kurioje mažėja darbo jėgos, taigi reikės pritraukti daugiau moterų, kurios dirbtų mokamą darbą, t. y. reikės pritaikyti darbo organizavimą ir paruošti visų sektorių darbdavius priimti įvairesnę darbo jėgą,
M. whereas a new economy will take shape in an ageing society with a shrinking workforce, making it necessary to attract more women to perform paid labour by adapting work organisation and preparing employers in all sectors for a more diverse workforce,
N. kadangi, naujausių tyrimų duomenimis, moterų dalyvavimas visais atsakomybės lygmenimis užtikrina papildomą naudą įmonėms, ypač kalbant apie ekonominius jų rezultatus,
N. whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,
O. kadangi Europos Sąjungoje moterys įgyja didžiąją dalį universiteto diplomų ir sudaro daugumą verslo, vadybos ir teisės kursuose, tačiau ir toliau sudaro mažumą atsakinguose įmonių ir viešųjų institucijų postuose,
O. whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
P. kadangi, ypač dėl seksistinių stereotipų, kurių esama auklėjant ir visuomenėje, mažai moterų dirba srityse, kurios klaidingai laikomos vyriškomis, pvz., informacijos technologijų, inžinerijos, fizikos ir techninių profesijų, kaip antai mechanikos ir mūrijimo,
P. whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
Q. kadangi didėja vyresnio amžiaus darbuotojų nedarbas ir kadangi jie, sulaukę 55 metų, susiduria su ypač aštria socialinės atskirties problema, ir nepaisant per pastarąjį dešimtmetį padarytos pažangos 2008 m. tik šiek tiek daugiau nei trečdalis moterų nuo 55 iki 64 metų amžiaus dirbo, o to paties amžiaus vyrų dirbo 55 proc.,
Q. whereas unemployment is rising among older workers, who face a particularly acute problem of social exclusion after the age of 55, and despite the progress made in the past decade only a little more than a third of women between the ages of 55 and 64 had a job in 2008, while 55% of men in that age group were in work,
1. mano, kad tvarus vystymasis yra grindžiamas ilgalaike vizija, pagal kurią ekonomikos augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos apsauga yra suderintos ir tarpusavyje susijusios; atkreipia dėmesį į ekologiškų darbo vietų teikiamas galimybes tvarioje ekonomikoje;
Views sustainable development as being based on a long-term vision in which economic growth, social cohesion and environmental protection go hand in hand and are mutually supportive; draws attention to the potential represented by the creation of ‘green jobs’ in a sustainable economy;
8. tvirtai įsitikinęs, kad rinkos ekonomika grindžiama aplinkos politika gali tapti varomąja augimo ir užimtumo jėga visose ekonomikos šakose, ir pabrėžia, kad numatomos, investicijoms palankios bendrosios sąlygos sudaro pagrindą, leidžiantį naujoviškoms įmonėms kuo geriau pasinaudoti šiomis galimybėmis siekiant naudos aplinkai ir darbuotojams;
Is firmly convinced that market‑economy based environmental policy can become the engine of growth and employment in all branches of the economy, and stresses that predictable, investment-friendly framework conditions are the basis that will allow innovative businesses to make the best possible use of these opportunities for the benefit of the environment and of employees;
12. pabrėžia viešojo sektoriaus, kuris yra puikus pavyzdys ir kuriame taikomi pažangūs pirkimo standartai, užtikrinamos paskatos ir teikiama informacija, ypač energetikos, infrastruktūros ir įrenginių kūrimo, taip pat transporto ir ryšių srityse, svarbą kuriant darbo vietas, kuriose būtų paisoma teisių; ragina Komisiją ir valstybes nares ne tik skatinti vietos gaminių dalies išlygas ir visaapimančios tvarios ekonomikos sąlygomis veikiančias įmones, pirmiausia, MVĮ, bet ir aplinkos apsaugos ir socialinių standartų įtrauktį, ypač ikiprekybinių pirkimų srityje;
Stresses the importance of the public sector leading by example, adopting progressive procurement standards and providing incentives and information, especially in the areas of energy, construction of infrastructure and facilities, transport and communications, for creating jobs with rights; calls on the Commission and the Member States to promote, particularly in pre-commercial procurement, the inclusion of environmental and social standards, in addition to promoting local content clauses and enterprises operating in a sustainable and inclusive economy, especially SMEs;
14. įsitikinęs, kad ekologiškos tvarios darbo vietos neturi būti tik priedu, bet visas verslas ir visuomenė turėtų būti organizuoti tvariai; supranta, kad nėra ekonomikos šakos, kuri galėtų būti atskirta ir pavadinta „aplinkos apsauga“ ar „aplinkos pramonė“, nes aplinkos apsaugos veikla susijusi su daugeliu tradicinių sektorių, pvz., gamybos pramonės šakomis, statybų pramone, paslaugų pramonės šakomis; taigi ragina perimti TDO apibrėžtį kaip darbinę apibrėžtį, pagal kurią visos tvarų vystymąsi spartinančios darbo vietos yra ekologiškos tvarios darbo vietos; paaiškina, kad ši apibrėžtis, viena vertus, apima visas darbo vietas, kurios tiesiogiai mažina energijos ir žaliavų suvartojimą, pagal ją saugomos ekosistemos ir biologinė įvairovė, mažinamas atliekų atsiradimas ir oro tarša, antra vertus, apima visas darbo vietas, kurios mažina poveikį aplinkai; pripažįsta, kad dėl sąlyginio apibrėžties aspekto darbo vietų potencialo galutinai įvardyti neįmanoma;
Is convinced that green sustainable jobs must not be a mere appendage, but that business and society as a whole must be sustainably organised; is aware that there is no branch of the economy that can be separated off and called ‘environmental protection’ or the ‘environment industry’, since the activity of environmental protection ties in with many traditional sectors such as the manufacturing industries, the construction industry and the service industries; calls, therefore, for the adoption, as a working definition, of the ILO’s definition, according to which all jobs which promote sustainable development are green sustainable jobs; points out that the definition includes, firstly, jobs which directly reduce consumption of energy and resources, protect ecosystems and biodiversity and minimise waste production and air pollution and, secondly, all jobs which reduce the environmental footprint; recognises that, owing to the relative nature of the definition, the job potential cannot be definitively determined;
16. pabrėžia, kad visomis darbo vietomis privaloma siekti remti tvarų vystymąsi ir reikia pasirinkti kuo labiau išteklius, medžiagas ir energiją tausojantį gamybos ir darbo metodą, kad ši nuostata turi būti taikoma visai tiekimo grandinei ir kad nėra prasmės atskirti gerąsias ir blogąsias pramonės šakas, nes visos pramonės šakos turėtų tapti tvaresnėmis;
Stresses that all jobs are committed to the objective of promoting sustainable development and that production and working methods should be organised so as to be as resource, material and energy efficient as possible; stresses that this approach should apply to the entire supply chain and that there is no sense in making a separation into good and bad industries, but all industries can be made more sustainable;
Užimtumo potencialo gerinimas
Optimising employment potential
ES strategijos dalį, kuria siekiama optimizuoti darbo vietų potencialą, kreipiant ypatingą dėmesį į tinkamą darbą, darbuotojų sveikatą ir saugumą, gebėjimų poreikius ir socialiniu požiūriu teisingą perėjimą; pabrėžia, kad tvari ekonomika sujungia socialinį, technologinį, ekonominį ir ekologinį tvarumą; pabrėžia, kad tokia tvaraus užimtumo strategija turėtų sudaryti vieną iš pagrindinių užimtumo politikos gairių dalių;
Calls for the development of a European job strategy for a sustainable economy as part of the EU 2020 strategy, aiming at optimising job potential whilst paying special attention to decent work, employees’ health and safety, skills needs and a socially just transition; stresses that a sustainable economy has to combine social, technological, economic and ecological sustainability; stresses that a sustainable employment strategy such as this should be one of the central components of the employment policy guidelines;
ES strategijos tikslus, siekiant tvarios ekonomikos sąlygomis kurti naujas darbo vietas;
Recommends that the regional authorities adopt development strategies in line with the objectives of the EU 2020 Strategy with the aim of creating new jobs in a sustainable economy;
21. pabrėžia, kad Europos įmonių galios kurti naujoves leido joms tapti pasaulio lyderėmis aplinkos apsaugos srityje; vis dėlto, sunerimęs, kad gamybos veikla vis dar dideliu mastu perkeliama iš ES į trečiąsias šalis, kuriose aplinkos reikalavimai daug mažesni; ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su šiuo reiškiniu greitai ir griežtai bei kurti pasaulinį, daugiašalį požiūrį, kuriuo būtų užtikrinama, kad visuotinė konkurencija būtų grindžiama palyginamais reikalavimas;
Stresses that European businesses’ powers of innovation have made them into world leaders in the area of environmental protection; is concerned, however, that manufacturing activities are still being extensively relocated from the EU to third countries which have much lower environmental standards; calls on the Commission and the Member States to combat this phenomenon promptly and vigorously by working on a worldwide, multilateral approach which ensures that global competition is based on comparable requirements;
26. pabrėžia Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) svarbą buriant grupes regionuose, t. y. vietoje telkiant mokslinius tyrimus, naujoves ir infrastruktūrą, kai kuriamos naujos technologijos, pvz., atsinaujinančios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse; be to, pabrėžia, kad, ypač miestuose, regionų ir vietos valdžios institucijos turi geriausias galimybes kurti sąlygas, būtinas pažangių įmonių grupėms augti; pažymi, kad taip buriant į grupes galima labai paskatinti vietos ekonomikos plėtrą ir regionuose kurti naujas darbo vietas;
Stresses the importance of the European Regional Development Fund (ERDF) for regional clustering by bringing together research, innovation and infrastructure locally in the context of new technologies, such as renewable energy and energy efficiency; further underlines that, especially in urban areas, regional and local authorities are the best positioned and most capable of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises; points out that such clustering can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in the regions;
28. dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti rekonstrukcijos fondo sėkmę, imtis naujos Bendrijos rekonstrukcijos iniciatyvos, įskaitant bandomuosius projektus, ir persiorientuoti į naują tvarią ekonomiką;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
Tarybos išvadų 8 dalyje Komisija raginama atlikti skubų kiekvieno sektoriaus subsidijų, kurios daro neigiamą poveikį aplinkai ir yra nesuderinamos su tvariu vystymusi, persvarstymą; ragina Komisiją nedelsiant reaguoti į šias išvadas ir išnagrinėti šių subsidijų perskirstymo biudžete priemones siekiant remti naują su tvaria ekonomika susijusią veiklą;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact and are incompatible with sustainable development; calls on the Commission to act on those conclusions immediately, examining means of redeploying those subsidies within the budget in support of new activities related to the sustainable economy;
MINT) specialybes ir kovoti su tebevyraujančiais stereotipais, susijusiais su šiomis specialybėmis; pabrėžia, kad kovojant su minėtaisiais stereotipais labai svarbus žiniasklaidos ir švietimo vaidmuo;
Calls for a specific EU initiative to attract girls to the MINT professions (mathematics, informatics, natural sciences and technology) and to combat the stereotypes that still dominate these professions; stresses that the role of the media and education is key in combating such stereotypes;
45. pabrėžia, kad perėjimas prie naujo ekonomikos modelio neturėtų tapti pretekstu atsisakyti įvairių lygių galimybių užtikrinimo priemonių, tačiau turėtų būti laikomas unikalia galimybe didinti moterų dalyvavimą ES darbo rinkoje, nes tai būtina norint užtikrinti tvarų augimą, optimalią darbo vietų potencialo plėtrą ir didinti konkurencingumą;
Stresses that the transition to a new economy should not be used as a pretext for cutting various equal opportunities measures but should instead be regarded as a unique opportunity to improve women's participation in the EU labour market because this is a precondition for ensuring sustainable growth, the optimum development of job potential and strengthening competitiveness;
47. pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį tinkamam darbui, gebėjimų poreikiams ir socialiniu požiūriu teisingam perėjimui; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius užtikrinti, kad užimtumo strategija tvariai ekonomikai būtų naudinga kiekvienam ES piliečiui; pabrėžia poreikį integruoti šią strategiją į visų rūšių užimtumą, t. y. į aukštos kvalifikacijos, vidutinės kvalifikacijos ir nekvalifikuotus darbus; ragina suteikti daugiau galimybių švietimo, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityse; be to, ragina užimtumo politikos gairėse ir Komisijos programoje „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ daugiausia dėmesio skirti visų pirma labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, pažeidžiamiausiems, ypač neįgaliems asmenims, ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, taip pat šių asmenų apsaugai;
Stresses the need to pay special attention to decent work, skills needs and a socially just transition; calls on the Commission, the Member States and the social partners to ensure that an employment strategy for a sustainable economy benefits everyone across the EU; stresses the need to mainstream this strategy in all types of employment, be they high-, medium- or low-skilled; calls to increase education and research and development opportunities; calls, furthermore, for attention to be focused in the employment policy guidelines and the Commission’s ‘New Skills for New Jobs’ programme, particularly on people furthest from the labour market, the most vulnerable, especially disabled people and low-skilled workers, as well as on protecting these people;
57. pabrėžia poreikį stiprinti atvirą bendradarbiavimo ir keitimosi pažangiąja patirtimi tvaraus vystymosi, ekologiškų darbo vietų ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityse metodą ir užtikrinti sėkmingą ir veiksmingą ekonomikos pertvarkymo, taip pat naujų mokymo poreikių ir dėl šio pertvarkymo atsiradusių nepalankių socialinių pasekmių valdymą;
Underlines the need to reinforce the open method of cooperation and exchanges of best practice with regard to sustainable development, green jobs and lifelong learning, so as to ensure successful and effective management of the economy's transformation and, by extension, of the new training needs and adverse social consequences resulting from this kind of transition;
66. ragina ES ir valstybes nares pasiekti, kad prisitaikymo prie tvarios ekonomikos skatinimas taptų vienu iš Europos socialinio fondo tikslų siekiant prisidėti prie ekonominės veiklos tvarumo didinimo ir infrastruktūros plėtros;
Calls on the EU and the Member States to make promotion of adaptability to a sustainable economy one of the objectives of the European Social Fund, in order to contribute to increasing sustainability of economic activities and infrastructure development;
70. pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą švietimui, sudarančiam sąlygas įgyti naujų į ateitį orientuotų gebėjimų, be kita ko, mokantis visą gyvenimą ir persikvalifikuojant; pažymi, kad daugelyje valstybių už bendrąsias mokymo sąlygas ir tęstinį jaunuolių (įskaitant jokios kvalifikacijos neturinčius abiturientus) mokymą atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos; taigi ragina regionus naudoti struktūrinius fondus švietimo infrastruktūrai, ypač miestų teritorijose ir regionuose, kurių padėtis nepalanki, taip pat naudojantis šia parama sukurti nuoseklią ir visiems atvirą mokymo mokykloje sistemą; pabrėžia dideles galimybes (švietimo ir mokymo srityse), susijusias su vietos ir regionų valdžios institucijų sujungimu į tinklą su įmonėmis ir organizacijomis, siekiant kurti perspektyvias darbo vietas viešojo transporto, judumo miestuose, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse, taip pat siekiant akcentuoti lygias galimybes;
Recognises the important role of local and regional authorities in education, which forms the basis for the acquisition of further, future-oriented skills, including through lifelong learning and retraining; points out that the general conditions governing education and the further training of young people, including school leavers with no qualifications, in many countries are the responsibility of the regional and local authorities; therefore encourages the regions to use the Structural Funds for educational infrastructure, especially in disadvantaged urban areas and regions and to make comprehensive and inclusive school education possible using this support; points to the significant (educational and training) potential offered by networking between local and regional authorities and firms and associations, in terms of creating sustainable jobs in the fields of local transport, urban mobility, education, and research and development, and placing emphasis on equal opportunities;
74. pabrėžia, kad vėlesnės išlaidos, jei nėra pertvarkymo valdymo, gali būti daug kartų didesnės už numatomas investicijas; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius bendrai prisiimti atsakomybę už prevencinį pertvarkymo valdymą;
Stresses that the consequential costs of a lack of transformation management may be many times higher than anticipatory investments; calls on the Commission, the Member States and the social partners to confront the responsibilities of preventive transformation management together;
82. ragina ES, padedant socialiniams partneriams, pradėti sistemingą dialogą palaikant išorinius ryšius ir siekti panašaus požiūrio į tvarų vystymąsi visose pasaulio šalyse, kad būtų užtikrintos tos pačios vystymosi sąlygos ir kad pramonės konkurencingumui neiškiltų pavojus; mano, kad sąžiningos konkurencijos užtikrinimas tvarios gamybos sektoriuose duos naudos gerinant darbuotojų apsaugą ir darbo sąlygas;
Calls on the EU, with the assistance of the social partners, to begin a systematic dialogue in its external relations, with a view to a similar approach to sustainable development in other parts of the world, so as to secure the same development conditions and ensure that industrial competitiveness is not at risk; considers that ensuring fair competition in sustainable manufacturing sectors will have a beneficial effect in terms of improving protection and working conditions for workers;
ES įsipareigojimas dėl tvarumo
The EU’s commitment to sustainability
Europos Vadovų Tarybos išvados. tvariu laiko tokį vystymąsi, kai dabarties kartos poreikiai tenkinami nekeliant pavojaus ateities kartų galimybei patenkinti savuosius.
Conclusions of the European Council of 10/11 December 2009 , the European Council defined development as sustainable if it takes the needs of the current generation into account in such a way that the capability of future generations to satisfy their needs is not endangered.
Šiame sprendime įvardijami septyni pagrindiniai iššūkiai: klimato kaita ir švari energija, darnusis transportas, tausus vartojimas ir gamyba, gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas, visuomenės sveikata, socialinė įtrauktis, demografija ir migracija bei pasaulinis skurdas.
The conclusions name seven key challenges: climate change and clean energy, sustainable transport, sustainable consumption and production, conservation and management of resources, public health, social inclusion, demography and migration and global poverty.
Pagrindiniai strategijos principai yra ekonomikos, socialinių ir aplinkos klausimų integravimas, socialinio dialogo intensyvinimas, įmonių socialinės atsakomybės stiprinimas, atsargumo principas ir principas „moka teršėjas“.
The guiding principles of the strategy are the combined consideration of economic, social and ecological interests, more intense social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles.
Be to, Europos Vadovų Tarybos sprendime numatytos investicijos į žmogiškąjį, socialinį ir aplinkos kapitalą, technologines naujoves ir naujas ekologijos paslaugas, siekiant sukurti ilgalaikes prielaidas konkurencingumui, gerovei, socialinei sanglaudai, aukštos kokybės darbo vietoms ir geresnei aplinkos apsaugai.
Furthermore, the Council conclusions provide for investments in human, social and environmental capital, technological innovation and new ecological services, with the long-term aim of creating the conditions for competitiveness, wealth, social cohesion, high quality jobs and better environmental protection.
Iš Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos tyrimo matyti, kad visuotinį atšilimą galima apriboti iki 2 °C tik jei išsivysčiusios šalys savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2050 m., palyginti su 1990 m., sumažins 80–90 %
According to an IPCC study, global warming can only be reduced to 2°C if industrialised countries reduce their greenhouse gas emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050
TIPK dokumentas „Klimato kaita 2007 m.
IPCC: Climate Change 2007: Synthesis Report.
Europos Sąjungai tai reiškia, kad ji turi labai spartinti savo pastangas atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse.
For the European Union, this means that efforts on renewable energies and energy efficiency should be considerably accelerated.
Kas yra ekologiškos darbo vietos?
What are green jobs ?
Jau iš Europos Vadovų Tarybos pateiktos tvaraus vystymosi apibrėžties matyti, kad su tuo susiję beveik visi atitinkami pramonės ir paslaugų sektoriai.
The Council definition of sustainable development already shows that almost all relevant industry and service sectors are affected.
Todėl šiame pranešime laikomasi išsamios TDO pateiktos ekologiškų darbo vietų apibrėžties
Therefore, this report follows the comprehensive ILO definition of green jobs