natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį atokiausių ES regionų, kurių teritoriniai vandenys užtikrina, kad ES turi didžiausią išimtinių ekonominių teisių zoną pasaulyje, ypatybėms; taigi mano, kad šios teritorijos galėtų atlikti esminį vaidmenį vykdant IJP tarptautiniu mastu ir ragina Komisiją jūrininkystės aspektus įtraukti į savo tarptautinius susitarimus su regioniniais pogrupiais;
Calls on the Commission to give special consideration to the specific features of the EU’s outermost regions, whose territorial waters ensure that the EU has the world’s largest Exclusive Economic Zone; considers, therefore, that these territories could play a pivotal role in the international dimension of IMP and calls on the Commission to incorporate a maritime dimension into its international agreements with regional sub-groups;
Jūrų erdvės planavimas
Maritime spatial planning
30. nurodo ypatingą Europos jūrų erdvės planavimo ir jos panaudojimo svarbą pakrančių regionams, ypač atokiausiems regionams, bei pabrėžia poreikį apsaugoti ekologiškai jautriausius biogeografinius jūrų regionus, kartu sudarant galimybes žuvininkystės sektoriui tvariai naudoti išteklius;
Notes the essential importance of European maritime spatial planning and its uses for coastal regions and the outermost regions in particular and points to the need to protect the ecologically most sensitive marine biogeographical regions while enabling the fisheries sector to exploit resources on a sustainable basis;
Jūrų priežiūra
Maritime Surveillance
32. taigi ragina Komisiją, valstybes nares, ES agentūras, ypač EJSA, ir susijusias organizacijas sparčiau užtikrinti bendradarbiavimą ir koordinavimą ir greičiau atlikti būtinus teisės aktų pakeitimus;
Calls therefore on the Commission, the Member States, EU agencies and in particular the EMSA, and relevant organisations to speed up their efforts in terms of cooperation and coordination and with regard to the necessary legislative adaptations;
34. prašo Komisijos nustatyti, kas gerokai prieš kitą finansinę programą nustatyti papildomus finansinius poreikius, susijusius su bendro keitimosi informacija aplinka, kai atliekama integruota jūrų priežiūra, nes tai naudinga ES ir valstybėms narėms;
Asks the Commission to identify the additional financial needs for creating a common information sharing environment within the framework of integrated maritime surveillance in good time before the next Financial Perspective, for the benefit of both the EU and Member States;
Europos Parlamento prašymą, susijusį su Direktyva 2005/35/EB, turėtų atlikti tolesnio skirtingų pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo ar integracijos galimybių studiją, numatant didesnį skirtingų priežiūros sistemų sąveikumą ir galimybę ateityje sukurti Europos pakrančių apsaugos tarnybą; mano, kad yra didelių galimybių EJSA visapusiškiau dalyvauti pakrančių zonų kontrolėje ir labiau padėti valstybėms narėms stebėti jūrų taršą;
Reiterates its call for improved cooperation between Member States’ national inspectorates, coastguards and navies and reminds the Commission to carry out – as requested earlier by the European Parliament for 2005 in Directive 2005/35/EC – a feasibility study on further collaboration or integration between the different coastguard services, with greater interoperability between the different surveillance systems and with the prospect of creating a European Coastguard Service; considers that there is great potential for involving EMSA more fully in monitoring coastal areas and for providing Member States with more support in tracing marine pollution;
37. pakartoja savo rezoliucijoje dėl ES jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. išdėstytą poziciją ir reikalavimus;
Reiterates the position and requests expressed in its resolution on strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018;
– įvertinti ir išsaugoti mažus uostus,
- evaluate and preserve small ports,
– išplėsti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos tinklą kuo labiau mažinant atstumus sausumos transporte,
- expand the short sea shipping network in order to minimise the land transport distances,
– remti mokslinius tyrimus ir naujoves krovinių pervežimo rūšių, krovinių tvarkymo ir logistikos sprendimų srityje, siekiant rasti pervežimo trukmę ir tvarkymo sąnaudas mažinančius sprendimus,
- support research and innovation on cargo modes, cargo handling and logistic solutions with the aim of finding solutions that reduce time in transport and in handling costs,
– remti uostų infrastruktūros vystymą;
- support port infrastructure development;
42. ragina Komisiją deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, į Bendrijos teisę perkelti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, be kita ko, iš trečiųjų šalių;
Urges the Commission to improve the working conditions of seafarers by appropriate means, to implement the ILO Maritime Labour Convention in Community law and to propose a programme for the qualification and training of seafarers and especially the recruitment of young people, including those from third countries;
45. atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms su didelėmis išimtinių ekonominių teisių zonomis ir į poreikį remti jūrininkystės ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „2020 m.
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU 2020 Strategy;
46. pabrėžia, kad žuvininkystė ir akvakultūra yra jūrinės ekonomikos ir dažnai atokių pakrančių regionų, kurių ekonominį, socialinį ir ekologinį vystymą turėtų skatinti IJP, vystymosi dalis;
Stresses that both fisheries and aquaculture have a place in the maritime economy and development of often remote coastal regions, whose economic, social and environmental development the IMP should strengthen;
50. pakartoja, kad taikant integruotą, ekosistema pagrįstą politiką reikia skubiai sumažinti poveikį, kurį jūrų aplinkai daro sausumos veiksniai, pvz., pramonės ir žemės ūkio nuotekų tarša ir prastas pakrančių zonų valdymas;
Reiterates the urgent need to relieve pressures upon the marine environment which originate from land, such as pollution from industrial and agricultural effluents and poor coastal zone management, in the context of an integrated ecosystem-based approach;
52. ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 13 straipsnį ir nurodyti saugomas jūrų teritorijas; be to, ragina valstybes nares veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi apsaugos priemonių;
Calls on Member States to comply with their obligation under Article 13 of the Marine Strategy Framework Directive to designate marine protected areas; calls, furthermore, on Member States to monitor compliance with the protection measures effectively;
54. pripažįsta, kad jūros tapo didelio ir sparčiai augančio atliekų, kurių daugelis plastmasinės, ir pamestų laivybos konteinerių kiekio sąvartynais; ragina Komisiją skatinti Europos ir tarptautines diskusijas, siekiant apsvarstyti, kaip tą kiekį galima sumažinti;
Recognises that the seas have become a disposal site for immense and fast-growing volumes of waste material, much of it of plastic origin, as well as of lost shipping containers; calls on the Commission to promote a European and international debate to explore means by which this can be reduced;
56. nurodo, kad reikia atsižvelgti į galimą didelį jūrų ir pakrančių turizmo bei susijusių sektorių poveikį vystymuisi ir jų, kaip svarbaus ekonominio augimo šaltinio, vaidmenį; pakrančių zonos yra lankomiausios turistų vietos Europoje, todėl prašo Komisijos įtraukti šiuos klausimus į savo tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją;
Points out that, taking into account the vast potential for development and the substantial source of growth represented by marine and coastal tourism and related sectors; coastal regions represent the principal tourist destination in Europe and asks the Commission to include these issues in its strategy for sustainable coastal and marine tourism;
59. pritaria, kad itin svarbu kurti tarpdisciplininių mokslinių ir technologinių žinių apie Europos jūras ir pakrantes bazę; prašo Komisijos ir valstybių narių bendradarbiaujant su regionų ir vietos subjektais įvertinti esamas duomenų bazes ir stebėjimo programas ir dirbti sparčiau siekiant, kad kuo greičiau pradėtų veikti Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (angl.
Agrees that building an interdisciplinary scientific and technological knowledge base on Europe’s seas and coasts is essential; asks the Commission and the Member States to assess, in cooperation with regional and local actors, the existing databases and observation programmes and to accelerate their efforts to make the European Marine Observation and Data Network (EMODNET) operational as soon as possible;
61. palankiai vertina Komisijos neseniai parengtą Jūrų atlasą ir ragina suinteresuotus subjektus išnaudoti Jūrininkystės forumo – naujos bendradarbiavimo priemonės – teikiamas galimybes ir veiksmingiau įtraukti visuomenę;
Welcomes the Atlas of the Seas recently developed by the Commission and encourages stakeholders to avail themselves of the Maritime Forum as the new instrument for collaboration and to engage the general public more effectively;
Žuvininkystės komiteto NUOMONĖ
OPINION of the Committee on Fisheries ( * )
Nuomonės referentas (*): Antonello Antinoro
Rapporteur (*): Antonello Antinoro
2. pakartotinai pabrėžia, kad būtina sukurti tarpsektorines politikos priemones, kurios apimtų žuvininkystės, akvakultūros ir kitus sektorius ir kuriomis būtų galima pagerinti Europos Sąjungos jūrų erdvės valdymą, skatinti jūrų pažinimo vystymą ir siekti integruotos jūrų kontrolės;
Reiterates the need to establish cross-cutting policy approaches encompassing fisheries and aquaculture, with a view, among other things, to optimising European maritime spatial planning, fostering the development of marine-related knowledge, and providing for integrated maritime surveillance;
5. mano, kad būtina sustiprinti regioninį bendradarbiavimą norint, kad jūrų ir pakrančių ištekliai būtų valdomi tvariai ir veiksmingiau, ypač tais atvejais, kai jūrų erdvė lemia tai, kad įvairių rūšių veikla tarpusavyje yra visiškai susijusi, kaip, pavyzdžiui, esama Viduržemio jūros ir Baltijos jūros atveju;
Considers it essential to strengthen regional cooperation in order to achieve sustainable and more efficient management of marine and coastal resources, particularly where there is a complete interdependence of activities in the maritime area, as is the case in many sea areas, for example in the Mediterranean and the Baltic Sea;
7. todėl ragina Europos Sąjungą dalyvaujant Viduržemio jūros sąjungos veikloje kovoti už tai, kad į šios naujos tarptautinės organizacijos programą būtų įtrauktas bendras žuvininkystės ir akvakultūros sektorių gerosios patirties kodeksas;
Calls on the European Union therefore to campaign within the Union for the Mediterranean for the draft common code of good practice in the fisheries and aquaculture sectors to be integrated into the programme of this new international organisation;
10. pabrėžia, kad siekis, kad integruota jūrų politika būtų prisidedama prie ekonominiu ir socialiniu požiūriu tvaraus ir aplinką tausojančio, bet taip pat jo dalyviams gerovės šaltiniu esančio žuvininkystės sektoriaus išsaugojimo, padės sėkmingai įgyvendinti Bendrijos užimtumo ir ekonominio vystymosi politiką, įskaitant prekybos politiką, ir tiekti ES kokybiškus maisto produktus, nes jų čia ypač trūksta;
Stresses that the wish to see the IMP contribute to the safeguarding of an economically and socially viable European fisheries sector which respects the environment but is also a source of wealth for its actors will also help with the success of the Community employment and economic development policies, including the commercial policy, and with the supply of high-quality foods to the EU, which itself has serious shortages in this area;
16. prašo Komisijos ir valstybių narių skubos tvarka dar kartą įvertinti riziką, kylančią dėl jūrų gręžybos platformų, jūros vėjo jėgainių parkų, smėlio ir žvyro kasybos ir kitokios didelį plotą užimančios veiklos, atsižvelgiant į nepalankesnę žuvininkystės, žvejų ir pakrančių bendruomenių padėtį;
Asks the Commission and Member States, as a matter of urgency, to reassess risks arising from the operation of offshore drilling platforms, offshore wind parks, sand and gravel extraction and other space-hungry uses, bearing in mind the weaker position of fisheries, fishermen and coastal communities;
EUR, siekiant tęsti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse;
Supports the Commission's stated intention to finance the IMP with EUR 50 million over the next two years in order to build upon previous projects in the areas of policy, governance, sustainability and surveillance;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Asks for further consideration to be given to provisions for information to EU citizens and public participation regarding all aspects of the IMP.RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE
dėl integruotos jūrų politikos (IJP) – padarytos pažangos įvertinimas ir nauji uždaviniai
on Integrated Maritime Policy (IMP) – Evaluation of progress made and new challenges
Nuomonės referentas: Georgios Stavrakakis
Rapporteur: Georgios Stavrakakis
2. primena, kad dėl klimato kaitos poveikio pakrančių regionai ir salos yra ypač pažeidžiami; pabrėžia, kad planuojant bet kokius pokyčius visoje ilgoje Bendrijos pakrantėje, įskaitant su ja susijusius į gilumą nutolusius regionus, turi būti atsižvelgta į klimato kaitos padarinius; siūlo formuojant būsimą regioninę politiką atsižvelgti į pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, kad nebūtų pakenkta integruotos jūrų politikos (IJP) įgyvendinimui;
Recalls the particular vulnerability of coastal regions and islands to the impact of climate change; stresses that planning of all developments along the Community’s extensive coastline, including its hinterland, must take into account the consequences of climate change; suggests that vulnerability to climate change be considered when shaping future regional policy in order not to jeopardise the implementation of the integrated maritime policy (IMP);
4. pabrėžia, kad turi būti užtikrinta jūros ir sausumos erdvės planavimo darna remiantis ekosistema pagrįstu požiūriu; pažymi, kad teritorinis bendradarbiavimas – ypač svarbus jautrių jūrų teritorijų apsaugos tarptautiniu lygmeniu veiksnys;
Stresses the need for coherence between maritime and terrestrial spatial planning that keeps in mind the ecosystem-based approach; notes that territorial cooperation is particularly important for the protection of cross-border sensitive marine areas;
7. atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms ir regionams su didelėmis išskirtinėmis ekonomikos zonomis ir į būtinybę remti jūros ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „ES 2020“;
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU2020 Strategy;
9. pritaria atokių jūrų regionų ir salų sujungimui į jūrų greitkelius, kad būtų skatinamas tvarus judumas, įvairiarūšiškumas ir vidaus rinka; todėl siūlo plėtoti regionines iniciatyvas, susijusias su Europos jūros greitkelių svarbiuose jūrų rajonuose programa, siekiant paskatinti naujų įvairiarūšių jūros transportu grindžiamų logistikos grandinių diegimą Europoje ir didinti jūrų komercijos plėtrą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pradėti kitų jūrų greitkelių sukūrimo reikalingumo ir sąlygų poveikio vertinimą;
Supports the integration of the remote maritime regions and the islands into the ‘maritime highways’, in order to boost sustainable mobility, intermodality and the internal market; in this context, suggests the development of regional initiatives in the framework of the ‘motorways of the sea’ in European maritime areas of high importance in order to encourage the introduction of new intermodal maritime-based logistics chains in Europe and to enhance the development of maritime commerce; in the same framework, calls on the Commission to launch an impact assessment on the desirability of, and conditions for, establishing more ‘motorways of the sea’;
12. pripažįsta, kad padidėjus energijos gamybos jūroje apimčiai atsiras spaudimas laisvalaikio, turizmo, žvejybos ir transporto krovinių vežimo šakoms, ir ragina regionus bendradarbiauti, kad apsaugotų šiuos interesus, ypatingą dėmesį skiriant žvejybai, kuri atlieka svarbų vaidmenį pakrančių regionų jūrų ekonomikoje.
Recognises that an increase in the development of maritime energy production will cause pressure on the leisure, tourist, fishing and freight industries, and calls for cooperation between regions to protect these interests, with particular attention being paid to fishing, which has a special place in the maritime economy of coastal regions.
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 7 d. sprendimą dėl specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį,
– having regard to its decision of 7 October 2009 on setting up a special committee on the financial, economic and social crisis, and its powers, numerical composition and term of office, adopted under Rule 184 of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto pranešimą ( A7‑0276/2010 ),
– having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7‑0267/2010 ),
2. pažymi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose dėl paskolų burbulo kilusios krizės priežastys labai senos;
Notes that the crisis that originated in the United States with the subprime bubble had roots that go back a long way;
9. mano, kad tvaresnių gamybos, skirstymo ir vartojimo modelių nebuvimas atsižvelgiant į klimato kaitą, biologinės įvairovės praradimas ir gamtos išteklių sunaikinimas prisideda prie pagrindinių krizės priežasčių;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
11. pažymi, kad Europos Sąjunga pripažino laisvą kapitalo judėjimą, numatytą ES sutartyse 1990 m. liepos mėn., kuris padėjo užtikrinti ekonomikos raidą; vis dėlto pažymi, kad numačius laisvą kapitalo judėjimą nebuvo numatytas santaupų mokesčių suderinimas ir tinkamas tarpvalstybinis reguliavimas ar priežiūra Europos lygmeniu;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
13. atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamo reguliavimo, tvirtos priežiūros nebuvimas ir visiškas nenumatytos padėties valdymo priemonių trūkumas bankų krizės atveju parodė, kiek daug Europos Sąjungai dar reikia padaryti, kad sukurtų mechanizmus, tinkamus politikos problemų, susijusių su bendrąja rinka ir integruota finansų sistema, sprendimui; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad nėra tarptautinio bankroto mechanizmo;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
15. mano, kad Europos viešųjų finansų padėtis jau buvo prasta prieš prasidedant krizei; iš tiesų nuo 1970 m. valstybių narių valstybės skola pamažu augo dėl įvairių ES ekonomikos augimo sulėtėjimo laikotarpių; pažymi, kad dėl ekonomikos atkūrimo planų išlaidų, mažesnių pajamų iš mokesčių ir padidėjusių socialinės apsaugos išlaidų valstybės skola padidėjo ir tai, nors ir skirtingu mastu, turėjo įtakos BVP visose valstybėse narėse;
Considers that Europe’s public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States’ public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
17. pažymi, kad krizė turėjo poveikį užimtumui visoje ES, nors nedarbo lygis vidutiniškai išaugo tik 1,9 proc.
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
21. pažymi, kad remiantis 2007 m. skaičiais (paskutiniais duomenimis prieš krizę) Europos Sąjungoje yra 30 mln. skurstančių dirbančiųjų ir pagal naujausius duomenis 79 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos, nuo to laiko šis skaičius tikriausiai išaugo;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
EUR ir pagal kurį sukurtas finansinio stabilumo mechanizmas, skirtas paskolas garantavusių valstybių įsipareigojimų nevykdymo rizikos problemai spręsti, kaip šio plano teisinį pagrindą iš dalies naudojant SESV 122 straipsnį; atkreipia dėmesį į esminį demokratijos trūkumą ir atskaitomybės stoką Tarybos sprendimuose dėl pagalbos paketo, dėl kurių nebuvo konsultuojamasi su Europos Parlamentu; reikalauja, kad Europos Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, dalyvautų ateityje priimant pasiūlymus ir sprendimus dėl pagalbos kritiniais atvejais;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co‑legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
- naujų investicijų į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir atsinaujinančių energijos šaltinių eksploatavimą, energijos vartojimo efektyvumą, ypač Europos institucijų pastatuose, taip pat apskritai naudojant išteklius,
- new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
- viešųjų greitojo geležinkelio paslaugų, sudarančių sąlygas sujungti Sąjungos rytinę ir vakarinę bei šiaurinę ir pietinę dalis, numatymo ir investicijų į infrastruktūrą ir itin svarbius viešosios infrastruktūros objektus supaprastinimo srityje,
- developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;