natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dėl šios istorinės moterų diskriminacijos jos tampa pažeidžiamos.
The discrimination which women have historically faced is the source of their vulnerability.
Moterys dominuoja visose srityse: ekonomikos, politikos, socialinėje ir pan., tačiau jos turi mažiau galimybių derinti veiksmus, susijusius su dideliais pokyčiais, pavyzdžiui, klimato atšilimu ir jo padariniais, ir į juos reaguoti.
Owing to their subordinate position in all areas of life - economic, political, social, etc. - women's are less able to respond and readapt in the face of major changes such as global warming and its side-effects.
Moterų dalyvavimas su klimato kaita susijusiuose veiksmuose
Women as agents of change
Vis dėlto tarptautinėse sutartyse pasiekta pažanga siekiant geriau atsižvelgti į šį pažeidžiamumą.
Some progress has nevertheless been made towards including consideration of these vulnerabilities in international treaties.
2005 m.
The 2005 Hyogo Framework on natural disasters specifically mentions the importance of gender-awareness at all levels.
Hiogo gaivalinių nelaimių programoje konkrečiai nurodoma, kad lyčių aspektą svarbu taikyti visais lygmenimis; 21 darbotvarkėje ir 1992 m.
Agenda 21 and the 1992 Rio Declaration also include numerous measures to mitigate gender-related discrimination and actively encourage the inclusion of women in all aspects of climate policy.
Iš tikrųjų atsižvelgiant į lyčių aspektą ne vien sprendžiamas didesnio moterų pažeidžiamumo klausimas.
Gender awareness goes beyond the issue of women's overall vulnerability.
Tai, kad suvokiama lyčių nelygybė, reiškia du neatsiejamus aspektus: poreikį moterims skirti ypatingą dėmesį siekiant sumažinti jų pažeidžiamumą ir veiksmų, skirtų lyčių santykiams iš naujo suderinti, įgyvendinimą.
Awareness of the unequal situation of men and women involves two inextricably linked aspects: the need to focus specifically on women in order to alleviate their vulnerability and the need for measures designed to create a more equal relationship between men and women.
Į politikos kryptis turi būti kartu įtraukti abu aspektai – pagalba ir didesnių galių suteikimas moterims.
These two aspects - assistance and empowerment - should be jointly included in policies.
Pavyzdžiui, tvarkant gaivalinių nelaimių padarinius svarbu įgyvendinti pakankamas su moterų higiena ir saugumu susijusias priemones, tačiau taip pat svarbu moteris įtraukti į atstatymo grupes ir jas mokyti.
For example, in the aftermath of a natural disaster it is important to make adequate provision for women's hygiene and safety, but it is equally important to include women in reconstruction training and work teams.
Šie dviejų krypčių veiksmai vykdomi įgyvendinant visus projektus ir programas, jeigu norima greitai sumažinti nelaimės padarinius, taip pat pakeisti ilgalaikę padėtį.
This dual approach should be applied to all projects and programmes in order both to alleviate immediate suffering and encourage longer-term change.
Tik sujungiant šiuos du aspektus galima pasiekti lyčių aspekto tikslą: sumažinti moterų patiriamos diskriminacijos poveikį ir užtikrinti didesnę jų nepriklausomybę bei suteikti joms daugiau galių.
It is only by linking these two aspects that mainstreaming can achieve its objective, which is to alleviate the effects the discrimination suffered by women and increase their independence and emancipation.
Sprendžiant klimato kaitos klausimus moterys jau dalyvauja individualiai ir Bendrijos lygmeniu.
Women already act as agents of change on climate issues, both individually and collectively.
Kalbant ir apie moteris imigrantes, kurios Danijoje tampa „ekologijos ambasadorėmis“, ir Indijos moteris, steigiančias tradicinius žemės ūkio kooperatyvus, veiklos galimybių padaugėja, jeigu atsižvelgiama į lyčių aspektą.
With the inclusion of a gender dimension, the opportunities for action are multiplied, whether we are looking at immigrant women becoming 'environmental ambassadors' in Denmark or Indian women setting up traditional agricultural cooperatives.
Taigi pranešime reikalaujama užtikrinti veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti moteris esant padėčiai, kuri jau kritinė, papildomumą ir pabrėžiama, kad vykdant klimato politiką svarbu pakeisti požiūrį įtraukiant moterų teisių gynimo grupes į derybas ir finansavimo mechanizmus, gerinant moterų švietimą bei jas geriau konsultuojant ir remiant projektus, kuriais bendruomenėse moterims suteikiama daugiau galių tiek besivystančiose šalyse, tiek Europos Sąjungoje.
Our report stresses that measures to protect women in already critical situations should complement each other and that it is important to use climate policies to change current mindsets by including groups which defend women's rights in negotiation processes and funding mechanisms, improving women's education and consulting them more, and encouraging projects which liberate and empower women within their own communities, both in developing countries and in the EU.
Tema, kuri išsivysčiusiose šalyse labai neišnagrinėta
An area which is still largely unexplored in developing countries
Nors sąmoningumas didėja, lyčių aspektas tik iš dalies įtraukiamas į Europos programas ir projektus, susijusius su klimatu: lyčių aspektas su klimato kaita vis dažniau siejamas paramos vystymuisi mechanizmuose, skirtuose besivystančioms šalims, tačiau į jį vis dar neatsižvelgiama vykdant visas Europos klimato politikos kryptis.
Although greater awareness now exists, gender considerations are only partially included in European climate-related projects and programmes: development funding mechanisms and policies aimed at developing countries do increasingly make the link, but gender is noticeably absent from all intra-European climate policies.
2050 m. plane, kuriame nustatomi Sąjungos prioritetai, susiję su perėjimu prie ekologiškos ekonomikos ir išmetamųjų teršalų mažinimu, ir siūloma taikyti sektorinį metodą siekiant įgyvendinti nustatytus tikslus, į lyčių nelygybę taip pat neatsižvelgiama.
Roadmap 2050, which sets out the Union's priorities for moving towards a green economy and reducing emissions and proposes a sectoral approach to the goals set, fails to take account of the different situations of men and women.
Tačiau lyčių aspektas ir klimato klausimai yra susiję, taip pat Europos Sąjungoje bei vykdant energetikos, transporto, žemės ūkio ir pan. politiką.
But links do exist between gender and climate, even within the EU and in policies concerning energy, transport and agriculture.
Pavyzdžiui, būsimosios ekologiškos ekonomikos pagrindiniuose sektoriuose šiuo metu daugiausia veikia vyrai ir tai daro neigiamą poveikį vyrų ir moterų galimybėms siekti išsilavinimo ir mokytis, taip pat dėl to atsiranda lyčių lygybei nelabai palanki verslo praktika.
For example, the key sectors of the future green economy are overwhelmingly male-dominated, which not only affects equal opportunities in education and training but also encourages enterprise cultures which do little to foster male-female equality.
Atsižvelgiant į lyčių aspektą ne tik atskleidžiama matoma nelygybė, pavyzdžiui, nevienodi darbo užmokesčiai arba segregacija, susijusi su moksline veikla ir paslaugomis.
Gender awareness extends beyond visible inequalities such as wage differences or the segregation of scientific and service sector jobs.
Vyrų verslo praktika, diskriminacija naudojant darbui namuose skirtą laiką ir pan. – tai nelygybė, kurios daugiau netiesioginė priežastis yra andocentrizmas.
The indirect causes of these inequalities – male enterprise culture, discrimination in the time spent on domestic work, etc. – are rooted in androcentrism.
Jeigu lyčių aspektas iš pat pradžių nebus įtrauktas į politines diskusijas, gali būti teikiami netobuli projektai ir pasiūlymai iškreipiant tikrovę, nes „pavyzdinis“ asmuo savaime bus sveikas heteroseksualus baltasis vyras, turintis nuolatinį darbą.
If gender is not incorporated into political discussions from the outset, the resulting projects and proposals are in danger of being biased by default, through use of an implicitly white, able-bodied, heterosexual male in permanent employment as their reference model.
Išplėsti požiūrį yra ne tik teisinga, bet visų pirma veiksminga.
We must broaden our outlook not just as a matter of justice but in order to make our actions more effective.
Moterys sudaro pusę gyventojų ir turi daug galimybių imtis veiklos bei daryti poveikį.
Women form half the population and have significant potential for action and impact.
Pranešėja norėjo pabrėžti galimybes, atsirandančias atsižvelgus į moterų klausimą: šiuo metu atsisakome daugybės minčių, veiksmų ir priemonių nesąmoningai neleisdami pusei piliečių dalyvauti vykdant klimato politiką.
Your rapporteur has sought to highlight the opportunities presented by including women: at the moment we are failing to tap a vast reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms by unconsciously excluding half the world's citizens from our climate policies.
Lyčių aspektas ir klimato kaita – nesusiję klausimai?
Gender and climate change: the missing link?
Nors Europos Sąjunga su aplinka susijusias nuostatas stengėsi įtraukti kaip horizontaliąją politiką, o lyčių aspektas ir vystymosi politika nuo šiol yra siejami, lyčių aspekto ir klimato kaitos mažinimo politikos ryšys neišnagrinėtas ar nesinaudojama jo teikiamomis galimybėmis, ypač Europos Sąjungoje.
Although the European Union has made efforts to include environmental considerations as a cross-cutting policy and the links between gender and development policy are well established, the link between gender and mitigation policy, especially within the EU, has been neither explored nor used.
Tačiau Europos Parlamento pranešime dėl lyčių aspekto pabrėžiama, kad lyčių lygybę svarbu skatinti vykdant visas Europos Sąjungos politikos kryptis.
And yet Parliament's report on gender mainstreaming stresses the importance of promoting male-female equality in all EU policies.
Norime, kad lyčių aspekto svarbos kiekvienai sričiai nereikėtų pagrįsti ir kad būtų atsižvelgiama ne tik į atstovavimo moterims politinėje ar ekonominėje veikloje klausimus.
It is to be hoped that it will not be necessary to justify the importance of gender mainstreaming field by field and that awareness will not be confined to matters of women's representation in politics and the economy.
Įgyvendinant integruotą lyčių lygybės skatinimo politiką turi būti apsvarstytos labiau netiesioginės nelygybės priežastys.
The implementation of a comprehensive policy to promote male-female equality calls for close study of the less explicit causes of inequality.
Formuojama politika gali turėti neigiamą poveikį pastangoms užtikrinti lyčių lygybę, jeigu ji nebus vykdoma sąmoningai stengiantis atsižvelgti į lyčių aspektą.
When policies are drawn up without a conscious effort to include gender mainstreaming, they run the risk of obstructing efforts to achieve equality between women and men.
Geriau suprasti lyčių aspektą ir labiau į jį atsižvelgti trukdo tai, kad trūksta tyrimų ir pagal lytis suskirstytų skaičių, kurie būtų naudojami atliekant šiuos tyrimus transporto, energijos ir žemės ūkio politikos srityse.
Progress towards better understanding and increased awareness of gender issues is hampered by the lack of research, and of gender-disaggregated data with which to carry it out, in fields such as transport, energy and agricultural policy.
Kad nebūtų nepagrįstų per didelių administracinių išlaidų, duomenis siūlome sistemingai rinkti tik pradedant naujus projektus ar periodiškai vertinant dabartinius projektus.
To avoid generating unreasonable administrative overheads, we propose that this type of data collection should only be systematically used when launching new projects or for the periodic evaluation of existing ones.
Naudodamiesi (-osi) šiais naujais duomenimis tyrėjai (-os) galės parengti analizes ir pateikti pasiūlymus ateinantiems metams.
Access to this new data will enable researchers to carry out analyses and draw up new proposals for the years to come.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas ragina atsakingą Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
IPCC) patvirtino, jog klimato kaitos poveikis yra nevienodas ir priklauso nuo lyties, amžiaus ir klasės, ir tikėtina, kad labiausiai nukentės neturtingieji; pabrėžia, kad visais Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) derybų etapais, pradedant mokslo tyrimais ir analize ir baigiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo strategijų planavimu, įgyvendinimu ir kūrimu, būtina atsižvelgti į lyčių lygybės principus;
Recalls that, in its 2007 4th Assessment Report, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed that the impact of climate change varies according to gender, age and class, with the poor most likely to suffer the most; underlines that the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) negotiation process must at all stages, from research and analysis to design and implementation and the creation of mitigation and adaptation strategies, take into account the principles of gender equality;
10. pažymi, kad ateityje didės aplinkos kaitos poveikis gyventojų migracijai ir perkėlimui ir kad, kaip teigia Jungtinių Tautų vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras, 80 proc. pasaulio pabėgėlių yra moterys ir vaikai; dar kartą primena, kaip svarbu nustatyti strategijas, kuriose būtų atsižvelgta į lyčių skirtumus, reaguojant į dėl klimato kaitos kylančias aplinkos ir humanitarines krizes; todėl mano, kad būtina skubiai ištirti, kaip valdyti ekologinę migraciją atsižvelgiant į lyčių skirtumus; tai reiškia, kad reikia pripažinti ir reaguoti į lyčių vaidmenis ir pareigas gamtos išteklių srityje, galbūt taip pat užtikrinti, kad bendruomenės turėtų joms reikiamų menkų išteklių ir kad atvykstantys migrantai būtų aprūpinami vandeniu;
Notes that the impact of environmental change on migration and displacement will increase in the future and that, according to the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), 80% of the world’s refugees are women and children; reiterates the importance of identifying gender-sensitive strategies for responding to the environmental and humanitarian crises caused by climate change; considers therefore that urgent research is required on how to manage environmental migration in a gender-sensitive manner – this includes recognising and responding to gender roles and responsibilities in the area of natural resources and may include ensuring that scarce resources are available to communities in need and that water is provided for in-migrants;
– atsižvelgti į lyčių poreikius savo nacionalinėje politikoje, veiksmų planuose ir kitose priemonėse, susijusiose su tvariu vystymusi, nelaimių rizika ir klimato kaita, vykdant sisteminę lyčių analizę, nustatant į skirtingas lytis orientuotus rodiklius bei kriterijus ir plėtojant praktines priemones;
– mainstream gender perspectives into their national policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools;
– kurti klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos programas, kurios būtų įgyvendinamos naudojantis lyčių analize siekiant padidinti moterų ir mergaičių gerovę – pvz., padidinti galimybes gauti kreditus, naudotis gebėjimų ugdymo ir konsultavimo paslaugomis, gauti informaciją, turėti daugiau galimybių naudotis žeme ir gamtos ištekliais, tvaria energija ir technologijomis bei galimybe gauti informaciją apie reprodukcinę sveikatą ir susijusias paslaugas;
– develop climate change mitigation and adaptation programmes that use gender analysis to improve the welfare of women and girls – e.g. access to credit, capacity building and extension services, information dissemination, improved access to land and natural resources, sustainable energy and technology and access to reproductive health information and services;
– atsižvelgti į moterų prioritetus ir poreikius finansavimo mechanizmuose ir įtraukti aktyvų moterų dalyvavimą į finansavimo kriterijų kūrimą ir išteklių skyrimą su klimato kaita susijusioms iniciatyvoms, pirmiausia, vietos lygmeniu;
– reflect women’s priorities and needs in financing mechanisms and include the active participation of women in the development of funding criteria and allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level;
dėl prašymo atšaukti Krisztinos Morvai imunitetą
on the request for waiver of the immunity of Krisztina Morvai
– atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 13 d. perduotą Pešto centrinio apygardos teismo (Budapeštas, Vengrija) prašymą atšaukti Krisztinos Morvai imunitetą, susijusį su šiame teisme nagrinėjama byla, kuris buvo paskelbtas per 2010 m. lapkričio 24 d. plenarinį posėdį,
– having regard to the request for waiver of the immunity of Krisztina Morvai, forwarded on 13 October 2010 by the Pest Central District Court in Budapest (Hungary) in connection with proceedings pending before that court and announced in plenary on 24 November 2010,
– išklausęs Krisztinos Morvai paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,
– having heard Krisztina Morvai, in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Pešto centrinio apygardos teismo 2011 m. gruodžio 19 d. rašytinius paaiškinimus, pateiktus atsakant į Teisės reikalų komiteto prašymą pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį suteikti išsamesnę informaciją ir paaiškinimus,
– having regard to the written submissions from the Pest Central District Court of 19 December 2011 in reply to the request of the Committee on Legal Affairs under Rule 7(3) for further information and explanations,
– atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ( A7-0050/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7-0050/2012 ),
A. kadangi Pešto centrinis apygardos teismas pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Krisztinos Morvai imunitetą, susijusį su šiame teisme nagrinėjama byla;
A. whereas the Pest Central District Court has requested the waiver of the parliamentary immunity of a Member of the European Parliament, Krisztina Morvai, in connection with proceedings before it;
B. kadangi teismo prašymas susijęs su baudžiamąja byla dėl nusikalstamos veikos, t. y. viešo šmeižto, susijusio su Krisztinos Morvai teiginiais apie privatų asmenį Vengrijoje;
B. whereas the request by the Court relates to criminal proceedings relating to the criminal offence of public defamation in connection with statements made by Krisztina Morvai concerning a private individual in Hungary;
C. kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;
C. whereas, according to Article 8 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Union, Members of the European Parliament shall not be subject to any form of inquiry, detention or legal proceedings in respect of opinions expressed or votes cast by them in the performance of their duties;
D. kadangi iš Teisės reikalų komitetui skirtuose teismo paaiškinimuose nurodytų faktų matyti, kad teiginiai pateikti tuo metu, kai Krisztina Morvai nebuvo Europos Parlamento narė;
D. whereas the facts of the case, as manifested in the submissions from the Court to the Committee on Legal Affairs, indicate that the statements were made at a time when Krisztina Morvai was not a Member of the European Parliament;
Per 2010 m. lapkričio 24 d. posėdį Pirmininkas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalimi, pranešė, kad 2010 m. spalio 13 d. jis gavo Pešto centrinio apygardos teismo prašymą atšaukti Krisztinos Morvai parlamentinį imunitetą, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsniais.
At the sitting of 24 November 2010 the President announced, under Rule 6(2) of the Rules of Procedure, that on 13 October 2010 he had received a request from the Pest Central District Court concerning the waiver of the parliamentary immunity of Krisztina Morvai with reference to Articles 8 and 9 of the Protocol on privileges and immunities of the European Union.
Pagal Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį Pirmininkas perdavė šį prašymą Teisės reikalų komitetui.
The President referred this request to the Committee on Legal Affairs under Rule 6(2).
2011 m. balandžio 25 d. komitetas išklausė Krisztinos Morvai paaiškinimus, kaip numatyta pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, ir nusprendė prašyti Pešto centrinio apygardos teismo suteikti išsamesnę informaciją ir paaiškinimus, kaip numatyta minėtojo 7 straipsnio 3 dalyje.
Krisztina Morvai was heard by the Committee on 25 April 2011, in accordance with Rule 7(3), following which the Committee decided to request further information and explanations, also under Rule 7(3), from the Pest Central District Court.
2011 m. gruodžio 19 d. teismas atsiuntė laišką, kuriame pateikiama prašoma informacija ir paaiškinimai.
The Court provided the requested information and explanations in a letter of 19 December 2011.
2005 m. gegužės 8 d. ir liepos 15 d. ieškovas nurodė papildomą žiniasklaidos pranešimų su panašiais kaltinimais sąrašą ir prašė nustatyti bei patraukti atsakomybėn šių straipsnių autorius, reportažų rengėjus ir redaktorius bei minėtuosius teiginius pateikusius asmenis.
On 8 May and 15 July 2005 the complainant presented lists of additional media reports containing similar allegations, and requested that the writers of the articles, the compilers and editors of the reports and the persons making the statements be identified and held to account.
2006 m. gruodžio 6 d. teismas išklausė ieškovo paaiškinimus ir nurodė pradėti tyrimą.
After hearing the complainant on 6 December 2006, the Court directed that an investigation be initiated.
Kadangi pastarojoje byloje nebuvo nustatyti atsakingi asmenys, 2008 m. gruodžio 15 d. teismas nusprendė ją nutraukti.
Because of the lack of identified persons in the latter case, the Court decided on 15 December 2008 to terminate those proceedings.
2009 m. rugsėjo 30 d. teismas buvo numatęs rengti klausymą, tačiau atsižvelgiant į tai, kad ieškovas neatvyko, šis klausymas buvo atidėtas iki 2010 m. gegužės 4 d. ir ieškovas buvo pakviestas pateikti paaiškinimus, susijusius su kaltinimais.
A hearing was set by the Court for 30 September 2009, but since the complainant did not appear it was postponed until 4 May 2010, following which the complainant was invited to clarify the accusations.
2010 m. spalio 8 d. teismas sustabdė bylos nagrinėjimą siekdamas pateikti prašymą Europos Parlamentui atšaukti Krisztinos Morvai parlamentinį imunitetą.
The Court suspended the proceedings on 8 October 2010 in order to make a request to the European Parliament to waive the parliamentary immunity of Krisztina Morvai.
Teismas informavo komitetą, kad pagal Vengrijos baudžiamąjį kodeksą senaties terminas patraukti atsakomybėn už nusikaltimą yra laikotarpis, atitinkantis viršutinę už šį nusikaltimą numatytos bausmės ribą, tačiau ne trumpesnis nei treji metai.
The Court has informed the Committee that the limitation period under the Hungarian Criminal Code for an offence is a period corresponding to the upper limit of the prescribed punishment but no shorter that three years.
Kadangi už viešą šmeižtą numatyta bausmė pagal Baudžiamąjį kodeksą yra dveji metai, šio nusikaltimo senaties terminas yra ne trumpesnis nei trejų metų laikotarpis.
Since the prescribed punishment for public defamation is two years under the Criminal Code, the limitation period for this offence is therefore the minimum of three years.
Be to, šio senaties termino eiga buvo nutraukta pradedant baudžiamąją bylą prieš įtariamus kaltininkus.
This limitation period is however interrupted by the initiation of criminal proceedings against alleged offenders.