natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· visų piliečių teisės į mokymąsi visą gyvenimą užtikrinimą – visiems piliečiams turi būti suteikta galimybė persikvalifikuoti jų profesinės veiklos metu, nes tai ypač skvarbu siekiant lygybės ir solidarumo bei būti konkurencingiems tuo metu, kai atsiranda ekonominių sunkumų,
· securing the right to lifelong learning for all citizens, who must be given the opportunity to retrain during their working life, which is crucial for equality and solidarity but also for competitiveness in times of economic difficulties,
· naujovišką jaunų studentų, kaip būsimų darbuotojų, kurie turi būti pasirengę numatomiems technologiniams pokyčiams, mokymą ir glaudesnius universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės santykius,
· innovative training of young students as future employees ready to confront the forecast technological movements and closer relations between universities, research institutes and industry,
· koordinuotą veiklą siekiant pagerinti mokymą, taip pat informuotumą apie ekonominį Europos pramonės sektorių vaidmenį bei apie būtinybę taikant naujoves juos pertvarkyti, kad jie prisitaikytų prie ekonomikos, kurioje išmetama mažai anglies junginių ir efektyviai naudojami ištekliai,
· coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
· kitas, tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui naudingas papildomas suderintas ir tikslines aukštesnes kvalifikacijos, tam labiau naudojant Europos socialinį fondą;
· additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
· profesinių sričių, įmonių ir labiausiai išsivysčiusių pramoninių regionų lygmenį atspindintį darbo pobūdžio ir įgūdžių kriterijų nustatymą Europos lygmeniu,
· setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
· pramonės darbuotojų profesijų observatorijų regiono, nacionaliniu ir Europos lygmenimis steigimas siekiant nustatyti ateities profesijas ir profesijų poreikį,
· creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
· aukštųjų mokyklų atidarymą, modernizavimą ir jų finansavimo stiprinimą siekiant, kad jos galėtų suteikti aukštesnes profesines kvalifikacijas visam gyvenimui, atlikti perkvalifikavimą (inžinieriams, informatikos specialistams, technikams ir kt.), arba didesnį mokslinių tyrimų pakraipos ir taikomųjų mokslų pakraipos universitetų ir švietimo institucijų, kurios labiau orientuotos į profesinį lavinimą, bendradarbiavimą;
· opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
· darbe organizuojamų akademinio ir praktinio profesinio mokymo, taip pat perkvalifikavimo bei mokymosi visą gyvenimą programų, skirtų darbdaviams ir darbuotojams, parengimą bendradarbiaujant su mokymo įstaigomis ir socialiniais partneriais,
· establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
· didesnį mobilumą ir lankstumą darbdaviams ir darbuotojams profesinio ir pedagoginio mokymo srityse atsižvelgiant į individualius reikalavimus, ypač MVĮ poreikius,
· more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
· naujų su užimtumu ir kvalifikacija susijusių poreikių, atsiradusių didėjant užimtumui ekologiškos ekonomikos sektoriuje, analizę siekiant patenkinti šiuos poreikius organizuojant atitinkamus mokymus,
· studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
· stipresnės teigiamos sąveikos universitetų ir verslo kultūros skatinimą, taip pat siekiant, kad būtų daugiau žiniomis besiremiančių įmonių;
· encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
· iniciatyvas, pagal kurias skatinama inžinierius ir kvalifikuotus mokslinių tyrimų darbuotojus iš trečiųjų šalių atvykti į ES,
· incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
· paskatų įgyti aukštąjį išsilavinimą nustatymą siekiant atitinkamai pakeisti mokymo programas;
· setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
74. pabrėžia, kad palyginti mažas skaičius norinčiųjų imtis savarankiško verslo gali būti padidintas sukūrus įmonėms steigti palankią aplinką, labiau integruotas skatinimo sistemas, pvz., „ENTRE:DI“, ir konkrečias programas, pvz., programa „Erasmus“ jauniems verslininkams;
Stresses that the comparative reluctance to engage in self-employed business activity can be overcome by creating a more attractive environment for business starters, more integrated support schemes such as ENTRE:DI and specific programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’;
79. mano, kad siekiant stiprinti Europos pramonę ir ypač gerinti įmonių konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, būtina sukurti ES nuostatas kilmės žymėjimui (Pagaminta [...]); mano, kad tai sudarytų galimybes visuomenei ir vartotojams pagrįstai rinktis ir skatintų Europos Sąjungoje gamybą, kuri daugeliu atveju garsėja savo kokybe ir aukštais gamybos standartais;
Takes the view that, to consolidate European industry and, in particular, improve the competitiveness of companies within the world economy, it is necessary to introduce European provisions regarding origin marking (Made In); considers that this would make it possible for the public and for consumers to make informed choices and would encourage production within the European Union, which is in many cases preceded by a reputation for quality and high production standards;
Tvari pramonės kultūra
A sustainable culture for industry
· mokslinė rekomendacija: įrodymų ir jų interpretavimo kokybė,
· scientific advice: quality of evidence and interpretation,
· konsultavimas: vartotojų nuomonė apie galiojančius teisės aktus,
· consultation: asking ‘users’ about their experience with existing regulations,
· tarptautiniai kriterijai: lyginimas su teisės aktais pagrindinėse konkuruojančiose šalyse,
· international benchmarking: comparing with legislation in key competing countries,
· pasiūlymo suderinamumas su susijusiais ES teisės aktais,
· consistency of the proposal with related EU legislation,
· pasiektas supaprastinimas (įskaitant savanoriškas alternatyvas);
· simplification achieved (including voluntary alternatives);
89. ragina dėti didesnes pastangas siekiant įveikti esamus sunkumus ir kuo greičiau sukurti bendrą Bendrijos patentą, kurį naudojant būtų pasiekta pigi, veiksminga ir kokybiška teisinė apsauga, taip pat sukurti suderintą Europos ginčų dėl patentų sprendimo sistemą, siekiant pagerinti su pramoninės ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusias bendrąsias sąlygas, padidinti teisinį tikrumą ir kovoti su klastotėmis, kartu kuo labiau sumažinant su biurokratines sąnaudas, ypač MVĮ; teigiamai vertina Taryboje išreikštą plačią paramą Komisijos sprendimui 2011 m. pradėti glaudesnio bendradarbiavimo procedūrą sprendžiant bendro ES patento klausimą; be to ragina pakeisti standartizacijos metodus (ypač IRT sektoriuje), kadangi standartų kūrimas turėtų būti atviras, skaidrus ir paremtas sąveikumo principu bei užtikrinantis Europos pramonės konkurencingumą; mano, kad tarptautinės standartizacijos skatinimas užtikrins Europos technologinį pirmavimą;
Calls for efforts to be stepped up with a view to overcoming current difficulties and creating without delay a single Community patent, which will provide effective, high-quality legal protection at low cost, and a harmonised European system for settling disputes concerning patents, in order to improve the framework conditions for industrial and intellectual property rights, to enhance legal certainty and combat counterfeiting, whilst keeping bureaucratic costs at a minimum, particularly for SMEs; welcomes the large support in Council for the Commission decision to initiate in 2011 the enhanced cooperation procedure on a single EU patent; further calls for a reform of standardisation methods (in particular in the ICT sector) where standards development should be open, transparent, based on the principle of interoperability and ensuring the competitiveness of European industry; considers that promoting international standardisation will safeguard European technological leadership;
91. ragina valstybes nares aktyviau dalyvauti valdant bendrąją rinką ir gerinti nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą bei vietoje stiprinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą, taikymą ir laikymąsi; prašo valstybių narių sumažinti sandorių sąnaudas taikant papildomas priemones, pavyzdžiui, veiksmingesnę valdyseną internetu;
Encourages Member States to assume a more proactive role in managing the single market, by improving cooperation between national authorities and strengthening the transposition, application and enforcement of single market rules on the ground; asks Member States to reduce transaction costs through additional measures, such as more effective e-government;
94. pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į aspektus, kurių šiuo metu neapima Europos teisės aktas dėl patentų, pvz., verslo paslaptis, kad, sekant JAV ir Japonijos pavyzdžiu, Europos pramonė galėtų pasinaudoti tikros intelektinės nuosavybės teisių apsaugos teikiamais pranašumais, kalbant apie produktus ir procedūras;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
· vadovautis Europos standartizacijos sistema (ESS), kurios privalumai buvo pademonstruoti, ir ją konsoliduoti, kad ji kaip galima geriau atitiktų inovacinių įmonių ir ypač MVĮ poreikius;
· take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,
· labiau įtraukti įmones, ypač MVĮ, į standartų kūrimo procesą ir užtikrinti, kad standartai būtų itin plačiai viešinami;
· increase the participation of undertakings, especially SMEs, in the standardisation process and ensure a high degree of promotion of standards;
100. ragina Europos Komisiją kartu su Europos darbų taryba imtis aktyvaus vaidmens restruktūrizuojant įmones; mano, kad Europos Komisijai turi būti kuo anksčiau pateikta visa svarbi informacija, kai ši restruktūrizacija atliekama, kad ji galėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį kaip valstybių narių tarpininkė ir koordinatorė Europos lygmeniu; mano, kad tuomet Komisija taip pat galės geriau patikrinti ir įvertinti visus restruktūrizacijai skirtos valstybinės pagalbos naudojimo atvejus;
Calls for a more active role for the European Commission in the restructuring of companies with a European Works Council; considers that all relevant information should be made available at the earliest opportunity to the European Commission when such restructuring is carried out so that it can fully play its role as European interlocutor and coordinator for the Member States; considers that this will also put the Commission in a better position to screen and assess any use of State aid to assist restructuring;
103. pripažįsta regioninius pramonės vystymosi skirtumus, ypač, jei naujose valstybėse narėse vyko deindustrializacijos procesai, ir ragina į tai taip pat atsižvelgti formuojant naują tvarią pramonės politiką, skirti struktūrinių fondų lėšų ir taip sustiprinti teritorinę sanglaudą;
Acknowledges that there are regional differences in industrial development, principally where there have been deindustrialisation processes in the new Member States, and calls for these too to be incorporated in the new sustainable industry policy and the allocation of resources from the Structural Funds in order to strengthen territorial cohesion;
· labiau atsižvelgti į MVĮ ypatumus ir specifinius joms kylančius sunkumus, t. y. pagreitinti „Smulkaus verslo akto“ (angl. „Small Business Act“) įgyvendinimą, panaikinti trūkumus taikant priimtas gaires ir įgyvendinti tinkamas konkrečias priemones, pvz., sumažinti administracinę naštą (ir kitus reguliavimo naštos aspektus, pvz., reikalavimų laikymosi sąnaudas), taip pat nuosekliai taikyti poveikio MVĮ įvertinimą, kad galų gale būtų pasiekta pakankamai pažangos Europos MVĮ politikoje,
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· padėti MVĮ naudotis mokslinių tyrimų paslaugomis ir žiniomis universitetų konsorciumuose ir fonduose – sistemose, kurios susieja mokslinius tyrimus ir rinką,
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· nepamiršti Europos privačiosios bendrovės statuto klausimo, kuris jau daugelį metų yra svarbi Europos lygmens diskusijų tema,
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· toliau siekti užtikrinti geresnes MVĮ galimybes gauti finansavimą, o ypač vystyti veiksmingas rizikos kapitalo alternatyvas; kuriant naują finansų rinkos struktūrą stiprinti trumpalaikio ir ilgalaikio MVĮ finansavimo galimybes ir joms priimtiniausius finansavimo šaltinius; atverti rinkas, sudaryti teisingas konkurencijai būtinas sąlygas ir taip leisti daugiau verslininkų ir mažų įmonių plėsti veiklą ir tapti visoje Europoje veikiančiomis bendrovėmis,
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· įvertinti ES taikomą mažų ir vidutinių įmonių apibrėžtį, siekiant sudaryti didesnio lankstumo galimybes konkrečiuose pramonės sektoriuose, kuriuose MVĮ dėl specifinių rinkos struktūrų neatitinka nustatytų apyvartos ir darbuotojų skaičiaus ribų, tačiau vis dėlto yra vidutinės įmonės, nors MVĮ apibrėžties pakeitimas neturi pakenkti jos veiksmingumui,
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· plėtoti eksportu besiverčiančių MVĮ konsultavimo paslaugas, visų pirma konsultuoti, kaip patekti į ES nepriklausančių šalių rinkas, užtikrinti ilgalaikę veiklą šiose rinkose ir saugoti intelektinę nuosavybę bei optimizuoti jos finansinę bei technologinę vertę,
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· stiprinti internacionalizacijos priemones, siekiant, kad MVĮ taptų konkurencingesnės ir labiau prisitaikytų prie vidaus ir pasaulio rinkos,
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· supaprastinti atitinkamą tvarką, vietos lygmenyje įdiegti veiksmingesnę informavimo ir paramos teikimo sistemą ir taip užtikrinti, kad MVĮ aktyviau dalyvautų bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose,
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· įgyvendinti projektus, kurie padėtų visoje vertės grandinėje palaikyti MVĮ ir didesnių įmonių ryšius,
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· pasiūlyti priemonių, kurias taikant būtų skatinama ekologiškas inovacijas diegiančių MVĮ plėtra ir augimas, taip pat ekologiškų pramonės parkų kūrimas,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· įvertinti, ar vidutinės ir šeimoms priklausančios įmonės, kurios neatitinka dabartinės MVĮ apibrėžties kriterijų, gali tinkamai naudotis esamomis ir būsimomis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo galimybėmis, suteikiamomis konkrečiai mažoms ir vidutinėms įmonėms,
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· • užtikrinti, kad patentų pasiūla labiau atitiktų paklausą, ypač kalbant apie MVĮ, ir mažinti MVĮ tenkančias standartų taikymo sąnaudas;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
Europa“ tikslus, taip pat klimato ir energetikos tikslinius rodiklius, pagalbos konkretiems sektoriams politika turėtų būti suvokiama ne vien remiantis konkurencijos teise, tačiau Europos interesais turi būti aktyviai, skaidriai ir taikant aiškiai nustatytas taisykles naudojama stiprinant inovacijas, konkurencinguma ir pateikiant į rinką naujus tvarius produktus bei restruktūrizuojant pramonę; nepritaria specialiosioms nacionalinėms valstybės pagalbos programoms, kuriomis nesilaikoma taisyklių ir taip sudaromos nevienodos konkurencijos sąlygos;
Takes the view that in order to achieve Europe 2020 objectives and climate and energy targets by 2020, sectoral aid policy should not only be seen in the context of competition law, but must, in the interests of Europe, be used proactively, transparently and with clear rules to strengthen innovation, competitiveness and the roll-out of sustainable products, and in connection with industrial restructuring operations; opposes specific national State aid schemes that do not abide by the rules and therefore create unequal terms of competition;
114. mano, kad ES priimtais sprendimais bei bendromis valstybių narių pastangomis paskatintas ekonomikos atsigavimas atvers naujas galimybes Europos įmonėms, kurioms tenka vis labiau konkuruoti pasaulinėse atvirose ir skaidriose rinkose;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
· įgyvendinti esamų pramonei būdingų metodų (darbo grupių, aukšto lygio grupių, inovacijų platformų, pvz., CARS 21, ir t. t.) rekomendacijas, atsižvelgiant į konkrečių pramonės sektorių poreikius, panašiai parengtas Komisijos jai konsultuojantis su visais suinteresuotais subjektais, taip pat kurti naujas sektorių iniciatyvas kituose atitinkamuose sektoriuose,
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· užtikrinti, kad konkrečiuose sektoriuose taikomi metodai būtų patikrinti tvarumo požiūriu, atsižvelgiant į ES klimato ir energetikos politikos tikslus ir ambicingus išteklių naudojimo efektyvumo tikslus,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· apsvarstyti visas galimas politikos priemones, įskaitant kriterijus, standartus ir ilgalaikes mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei inovacijų pastangas,
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· skirti ypatingą dėmesį pagrindiniams Europos pramonės sektoriams ir sektoriams, kuriems kyla didelės socialinės kilmės problemos, bei sektoriams, kuriems būdingas verslo ir užimtumo potencialas,
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· pabrėžti, kad įvairių rūšių daugelį sektorių apimančioms technologijoms būdingas papildomumas, taip pat pabrėžti konvergenciją tarp atitinkamų sektorių, kuri tapo įmanoma pereinant prie skaitmeninės ekonomikos,
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· skatinti naujos veiklos pvz., atsinaujinančios energijos ir kūrybinės pramonės (sektorių, kuriuose ES turi pranašumų ir kuriuose yra potencialo sukurti daug darbo vietų) veiklos plėtrą,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· Komisijai nuolat teikti pažangos ataskaitas;
· regular progress reports by the Commission;
130. atkreipia dėmesį į tai, kad Europos pramonė vis labiau priklauso nuo įmonėms teikiamų paslaugų ir kad todėl būtina ypatingą dėmesį skirti visoms gamybos grandinės grandims; taigi džiaugiasi, kad Komisija parodė norą daugiau dėmesio skirti šiai tarpusavio priklausomybei;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
133. ragina Komisiją nepažeisti konkrečiuose pramonės metoduose išplėtotų veiksmų planų ir išvadų; mano, kad šie veiksmų planai užtikrina pramonei ilgalaikį planavimą ir yra vertinga priemonė siekiant išlaikyti konkurencingumą;
Calls on the Commission to respect the roadmaps and conclusions developed in industry-specific approaches; believes that these roadmaps provide industry with long-term planning certainty and are a valuable tool for remaining competitive;