natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Asmussen, Jörg; Schneider, Carsten: Haushaltskonsolidierung heißt Gerech-tigkeit für kommende Generationen , 2002 m.
- Asmussen, Jörg; Schneider, Carsten: Haushaltskonsolidierung heißt Gerech-tigkeit für kommende Generationen, 2002
Betriebswirtschaftliche Forschung und Praxis , Heft 3/2005
Betriebswirtschaftliche Forschung und Praxis, Heft 3/2005
- Asmussen, Jörg; Mai, Stefan; Nawrath, Axel: Zur Weiterentwicklung der EU-Finanzmarktintegration ; Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen , 4/2004
- Asmussen, Jörg; Mai, Stefan; Nawrath, Axel: Zur Weiterentwicklung der EU-Finanzmarktintegration; Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen 4/2004
- Asmussen, Jörg: E in Jahr Pfandbriefgesetz aus Sicht des Bundesministeri-ums der Finanzen ;
- Asmussen, Jörg: Ein Jahr Pfandbriefgesetz aus Sicht des Bundesministeri-ums der Finanzen;
Immobilien & Finanzierung , 2006 m. liepos mėn.
Immobilien & Finanzierung, Juli 2006
- Asmussen, Jörg: Verbriefungen aus Sicht des Bundesfinanzministeriums ;
- Asmussen, Jörg: Verbriefungen aus Sicht des Bundesfinanzministeriums;
Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen , 19/2006
Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen 19/2006
- Asmussen, Jörg: Politische Antworten auf die Finanzmarktkrise ;
- Asmussen, Jörg: Politische Antworten auf die Finanzmarktkrise;
Neue Gesellschaft Frankfurter Hefte , 11/08
Neue Gesellschaft Frankfurter Hefte 11/08
- Asmussen, Jörg: Der Pfandbrief - eine Stütze des deutschen Finanzsystems ;
- Asmussen, Jörg: Der Pfandbrief - eine Stütze des deutschen Finanzsystems;
- Asmussen, Jörg: Mastering Global Financial Crises: A German Perspective ;
- Asmussen, Jörg: Mastering Global Financial Crises: A German Perspective;
The Washington Quarterly , 2009 m. liepos mėn.
The Washington Quarterly, July 2009
- Asmussen, Jörg: Finanz- und wirtschaftspolitische Herausforderungen für Deutschland und Europa ;
- Asmussen, Jörg: Finanz- und wirtschaftspolitische Herausforderungen für Deutschland und Europa;
- Asmussen, Jörg: Die KfW als Partner des Bundes und der Wirtschaft in der Krise ;
- Asmussen, Jörg: Die KfW als Partner des Bundes und der Wirtschaft in der Krise;
Unternehmermagazin 3/2010, 2010 m. birželio mėn.
Unternehmermagazin 3/2010, Juni 2010
- Asmussen, Jörg: Restrukturierungsverfahren für Kreditinstitute ;
- Asmussen, Jörg: Restrukturierungsverfahren für Kreditinstitute;
- Asmussen, Jörg: Neue Eigenkapital- und Liquiditätsvorschriften ;
- Asmussen, Jörg: Neue Eigenkapital- und Liquiditätsvorschriften;
VDMA-Nachrichten , 2010 m. spalio mėn.
VDMA-Nachrichten, Oktober 2010
- Asmussen, Jörg: Die Verhandlungsziele der Bundesregierung bei der EU-Umsetzung von Basel III ;
- Asmussen, Jörg: Die Verhandlungsziele der Bundesregierung bei der EU-Umsetzung von Basel III;
- Asmussen, Jörg: Umbruch im Weltwährungssystem: Sollte die Zeit freier Wechselkurse beendet werden ?;
- Asmussen, Jörg: Umbruch im Weltwährungssystem: Sollte die Zeit freier Wechselkurse beendet werden?;
- Asmussen, Jörg: Position des BMF zur Reform der EU-Einlagensicherungsrichtlinie ;
- Asmussen, Jörg: Position des BMF zur Reform der EU-Einlagensicherungsrichtlinie;
Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen 15/2011, 2011 m. rugpjūčio 1 d.
Zeitschrift für das gesamte Kreditwesen 15/2011, 1.
Kitas mano straipsnis apie finansų krizės poveikį besivystančioms šalims skirtas straipsnių apie paramą vystymuisi rinkiniui, kuris bus išleistas 2012 m.
The other is on the financial crisis and developing countries for a compilation on development aid to be published in 2012.
Kokie yra svarbiausi jūsų profesinės veiklos sprendimai, kuriuos priimant dalyvavote?
What are the most important decisions to which you have been party in your professional life?
- Nuo valstybės skolos krizės protrūkio kai kuriose euro zonos pakraščio šalyse aktyviai dalyvavau krizės valdyme, taip pat, be kita ko, dalyvavau steigiant EFSF, pertvarkant euro zonos ekonomikos valdymą, rengiant ESP.
- Since the outbreak of the sovereign debt crisis in some peripheral Eurozone countries I have been heavily involved in the crisis management, including inter alia setting up the EFSF, reform of the economic governance of the Eu-rozone, preparing the ESM.
- 2008 m. bankrutavus bankui „Lehman Brothers“, kartu su Jensu Weidmannu, kuris tuo metu dirbo Kanclerio tarnyboje, koordinavau Vokietijos vyriausybės kovos su finansų krize priemones, įskaitant, be kita ko, banko „Hypo Real Estate“ (HRE) stabilizavimą, įstatymo dėl finansų rinkos stabilizavimo projekto rengimą, Finansų rinkų stabilizavimo fondo, o vėliau agentūros (SoFFin/FMSA), kūrimą ir tapau jo tarpžinybinio valdymo komiteto pirmininku.
- In the aftermath of the collapse of Lehman Brothers in fall 2008, I coordi-nated, together with Jens Weidmann, who at that time was at the Chancel-lor’s office, the German government’s response to the financial crisis, in-cluding inter alia stabilizing the bank Hypo Real Estate (HRE), drafting the law on financial market stabilisation, setting up the Financial Markets Stabi-lisation Fund and – later – agency (SoFFin/FMSA) and becoming Chairman of its inter-ministerial steering committee.
Eidamas šias pareigas, be kita ko, nagrinėjau bankų „WestLB“ ir „Commerzbank“ bylas.
In this capacity I then dealt inter alia with the WestLB and Commerzbank cases.
Vis dėlto šios funkcijos apėmė net tik nacionalinį, bet ir Europos lygmenį (t. y. valstybės pagalbos aspektus) ir tarptautinį priemonių koordinavimą.
This task involved, however, not only the national level, but also the European (i.a. state aid aspects) and international coordination of the response.
Taigi, be kita ko, dalyvavau sprendžiant kompanijų „Opel“, „General Motors“ filialo Vokietijoje gelbėjimo klausimus.
Thus, I dealt i.a. with the rescue of Opel, General Motor’s branch in Germany.
- Rengiau G20 vadovų aukščiausiojo lygio susitikimus, kurie iki šiol daugiausia sprendė finansų padėties atkūrimo ir reformos po finansų krizės darbotvarkės klausimus, ir juose dalyvavau.
- I prepared and participated in all G20 Leaders’ Summits until now dealing especially with the financial repair and reform agenda after the financial crisis.
- Finansų rinkų reguliavimo klausimu norėčiau pabrėžti, kad Vokietijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu 2007 m.buvau atsakingas už Vokietijos pozicijos derybose Europos lygmeniu formavimą, pavyzdžiui, dėl Finansų priemonių rinkų direktyvos, Direktyvos dėl įmonių perėmimo pasiūlymų ir Mokėjimų paslaugų direktyvos.
- As regards financial markets regulation I would like to highlight that I was in charge of framing the German position for negotiations on the European level of – for example – the Markets in Financial Instruments Directive, the Directive on takeover bids and the Payment Services Directive during the German Council Presidency in 2007.
Nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, vadovavau įgyvendinant ankstesnius projektus ir sistemą „Bazelis 2“.
On the national level I lead i.a. the implementation of the former projects and of Basle 2.
Kaip jūs užtikrinsite savo nepriklausomumą, juk ateisite tiesiai iš W. Schäuble departamento?
How will you keep your independence while coming straight away from Mr Schäuble's department?
Yra nemažai sėkmingai dirbančių centrinių bankų valdytojų, kurie savo karjerą pradėjo dirbdami Iždo arba kitoje ministerijoje ir kurių nepriklausomumas, jiems dirbant centrinių bankų valdytojais, vis dėlto neabejotinas.
There are quite a number of successful central bankers who started their respec-tive careers in the Treasury or in another Ministry, whose independence as cen-tral bankers is nevertheless undisputed.
Vokietijoje itin ryškus pavyzdys yra Hansas Tietmeyeris ir Jürgenas Starkas arba, labai nauju pavyzdžiu galima laikyti banko „Bundesbank“ pirmininką Jensą Weidmanną, kuris prieš užimdamas šias pareigas dirbo Kanclerio tarnyboje.
In Germany, this holds particularly true for Hans Tietmeyer and Jürgen Stark, or, to give a very recent example, for the President of the Bundesbank Jens Weidmann, who came into office straight from the Chancellor’s office.
Kitas naujas pavyzdys - Klaasas Knotas, kuris iki 2011 m. liepos mėn., kai tapo „De Nederlandsche Bank“ valdytoju, dirbo Olandijos finansų ministerijoje.
Another recent example is Klaas Knot who be-came Governor of De Nederlandsche Bank coming directly from the Dutch Ministry of Finance in July 2011.
Europos lygmeniu galima paminėti Jean-Claude Trichetą ir Mario Draghi ir net už Europos ribų tokie atvejai, kai centrinio banko valdytojo pareigos užimamos prieš tai dirbus valdžios sektoriuje, nėra reti; visai neseni pavyzdžiai - Kanados banko valdytojas ir jo pavaduotojas Markas Carney ir Tiffas Macklemas.
On the European level one can think of Jean-Claude Trichet and Mario Draghi and even beyond Europe, changing from a po-sition in the government to the central bank is not unusual, recent examples are the Governor of the Bank of Canada and his Deputy, Mark Carney and Tiff Macklem.
Dar vienas pavyzdys – Lesetja Kganyago, dirbanti banke „South African Reserve Bank“.
Another example is Lesetja Kganyago from the South African Re-serve Bank.
Esu įsitikinęs, kad užimant bet kurias pareigas viešajame sektoriuje, būtina priimti įstaigos įgaliojimus, jos aplinką, kultūrą ir istorinę praeitį taip, tarsi būtų tavo.
I am convinced that it is crucial for any kind of public office that one adopts the mandate of the institution, the institutional context and culture as well as the his-torical background of the institution as one’s own.
Visi šie ECB, kaip institucijos, aspektai man labai gerai žinomi, nes glaudžiai bendradarbiavau su ECB ir ECB darbuotojais dalyvaudamas įvairių grupių, komitetų ir struktūrų darbe nuo pat banko įsteigimo ir dar anksčiau, kai bendradarbiavau su Europos pinigų institutu.
And I am very familiar with all these aspects of the ECB as an institution, since I closely co-operated with the ECB and ECB staff in various groups, committees and settings since its es-tablishment and even before that with the European Monetary Institute.
Jei tapsiu ECB valdybos nariu, būsiu lojalus eurui ir ECB.
If I shall become an ECB board member, my loyalty belongs to the Euro and the ECB.
Kokių pagrindinių tikslų sieksite per savo, kaip Europos Centrinio Banko pirmininko, kadenciją?
What would be the guiding objectives you will pursue during mandate at the European Central Bank?
Pagrindinis principas bus Sutartyje ECB suteikti įgaliojimai, visų pirma ECB tikslai ir uždaviniai.
The guiding principle will be the Treaty mandate of the ECB, especially the ob-jectives and the tasks of the ECB.
Tai reiškia, kad pagrindinis tikslas bus išsaugoti kainų stabilumą ir nepažeidžiant kainų stabilumo remti bendrą ES ekonomikos politiką.
This means the primary objective is to main-tain price stability and – without prejudice to price stability – to support the gen-eral economic policies in the Union.
Dar norėčiau pabrėžti ECB uždavinį padėti užtikrinti finansų sistemos stabilumą - tai kitas pagrindinis Sutartyje nustatytas tikslas.
In addition, I would like to highlight the ECB’s task to contribute to the stability of the financial system as laid down in the Treaty as another guiding objective.
Mano veikla bus nepriklausoma, laikysiuosi Sutartyje ECB suteiktų įgaliojimų, dirbsiu bendrų visos Europos Sąjungos piliečių ir ypač visos euro zonos interesų labui.
I will act with independence in line with the Treaty mandate of the ECB, acting in the general interest of the citizens of the European Union and especially the Eurozone as a whole.
Aš puikiai suprantu, kad joks ECB valdybos narys neturėtų veikti kaip valstybės narės, kurios pilietis jis yra, atstovas.
I am fully aware that no board member of the ECB should act as an agent of the Member State he or she is citizen of.
Labai vertinu kompetenciją, aiškumą, darnumą ir patikimumą.
I highly value competence, clarity, coherence and credibility.
B. ECB pinigų politika
B. ECB monetary policy
Kaip vertinate per pastaruosius dvylika metų Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) vykdomą pinigų politiką?
What is your assessment of the monetary policy as it has been implemented by the European System of Central Banks (ESCB) for 12 years?
Kokius pakeitimus, jeigu turite pasiūlymų, skatintumėte įgyvendinti?
What changes, if any, would you promote?
Sutartyje ECB suteiktas įgaliojimas visoje euro zonoje vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinti kainų stabilumą.
The Treaty gives the ECB the mandate to maintain price stability over the me-dium term for the euro area as a whole.
Negalima nepastebėti, kad ECB veikla buvo labai sėkminga - tai rodo vidutinė infliacija nuo to laiko, kai ECB pradėjo valdyti pinigų politiką.
Looking at the average inflation since the ECB started conducting monetary policy, one cannot but conclude that the ECB has been very successful.
Vidutinis infliacijos lygis euro zonoje yra apie 2 proc., o vidutinis Vokietijos markės infliacijos lygis per paskutinius 30 metų buvo apie 3 proc.
The average inflation rate in the euro area stands at around 2% as compared to an average inflation rate of around 3% of the Deutsche Mark during its last 30 years.
Šios sėkmės pasiekta nepaisant priešinių vėjų euro zonoje, t. y. nepaisant nei didelių pagrindinių produktų kainų augimo, nei spaudimo dėl infliacijos mažėjimo, kurį lėmė labai didelis pasaulio ekonomikos nuosmukis.
This success has been achieved despite numerous headwinds in the euro area, ranging from large increases in commod-ity prices to downward inflation pressure stemming from the very severe and global economic recession.
Dar svarbesnis yra stiprus ir tvirtas visuomenės ir finansų rinkų įsitikinimas ir tikėjimas, kad ECB pasieks savo tikslus.
What is even more important is the strong believe and unambiguous trust of the public and financial markets that the ECB will meet its objective.
Tikėtinos infliacijos lūkesčiai artimi valdančiosios tarybos tikslui vidutinės trukmės laikotarpiu išlaikyti infliacijos lygį, kuris būtų mažesnis 2 proc., bet jam artimas.
Inflation ex-pectations have been anchored around levels consistent with the Governing Council’s aim to maintain inflation rates below, but close to, 2% over the me-dium term.
Net ir didelės ekonominės krizės laikotarpiu, kai infliacijos lygis keletą mėnesių euro zonoje buvo neigiamas, vidutinės trukmės laikotarpio lūkesčiai išliko tvirti, panašūs į ECB valdančiosios tarybos tikslą.
Even in the period of the severe economic crisis, with inflation rates turning negative for a few months in the euro area, medium term inflation ex-pectations remained anchored, in line with the ECB’s Governing Council objec-tive.
Tai žymi labai aukštą ECB pinigų politikos patikimumo lygį, o tai yra pagrindinis centrinio banko turtas.
This bears witness to the very high degree of credibility of the ECB’s monetary policy, which is the major asset for a central bank.
Nematau priežasčių keisti šią sėkmingą pinigų politikos kryptį.
I see no reason for changing this successful monetary policy course.
Dažnai teigiama, kad dėl struktūrinių pasaulio ekonomikos pokyčių vartotojų kainų infliacija pasikeitė į turto kainų infliaciją.
It is often asserted that due to structural changes in the world economy inflation has shifted from inflation in consumer prices to inflation in asset prices.
Ar, atsižvelgiant į dabartinės krizės padiktuotas pamokas, ECB turėtų nepaisyti turto kainų evoliucijos?
Building on the lessons from the current crisis, should the ECB disregard the evolution of asset prices?
Prekių ir paslaugų kainų infliacijos lygio ir jų nepastovumo mažėjimas yra aiškus faktas, apibūdinantis pastarųjų 30 metų pasaulio ekonomikos pokyčių ypatumus.
The decline in the level and in the variability of goods and service price inflation is a clear stylised fact that characterises the last 30 years of economic develop-ments across the world.
Vienas svarbus šiuo pokyčius lemiantis veiksnys - ryžtingas politiką formuojančių įstaigų kokybės gerinimas ir visuotinis pripažinimas, kad kainų stabilumas yra socialinė vertybė, kurią reikia saugoti visų piliečių labui.
One important factor behind these developments is the decisive improvement in the quality of the policymaking institutions and in the wide acceptance of price stability as a social value that ought to be preserved in the interest of all citizens.
Struktūriniai pokyčiai, taip pat ir pasaulio ekonomikos globalizacija, ko gero, prisidėjo prie kainų stabilumo užtikrinimo, bet patikima politika išlieka svarbiausias lemiantis veiksnys.
Structural change also in the form of globalisation of the world economies has probably contributed to the achievement of price sta-bility but sound policymaking remains the essential driver.
Vis dėlto pinigų politikoje negalima kliautis vidaus prekių ir paslaugų kainų infliacijos stabilumu.
However, monetary policy cannot take for granted the stability of domestic good and service inflation.
Būtina labai atidžiai stebėti visus svarbius pokyčius.
Very close monitoring of all relevant developments is war-ranted.
Taip pat ir 2007 m. viduryje prasidėjusi finansų krizė yra tik paskutinis ypač rimtas etapas, kuris patvirtina, kaip svarbu, kad centriniai bankai stebėtų turto kainų pokyčius.
At the same, the financial crisis that started in mid-2007 is only the last, ex-tremely serious episode that confirms how important it is for central banks to monitor asset price developments.
Tarptautinės mokslo bendruomenės ir politikų diskusijos dėl finansų ir ekonomikos krizės, mano nuomone, padėjo plačiai paplisti iniciatyviam požiūriui į valstybės ir centrinių bankų vaidmenį sprendžiant makroekonominių nukrypimų apskritai ir ypač turto kainų pokyčių klausimus.
The international debate about the financial and economic crisis in academia and among economic policy makers, as I ob-serve it, led to a wide-spread pro-active view on the role of the state and of cen-tral banks when it comes to macro economic aberrations in general and unfa-vourable asset price developments in particular.
Strategija „palaukime ir pamatysime“ akivaizdžiai pakoreguota arba, kaip visai neseniai apibūdino profesorius Ottmar Issing: „Klausimas, ką daryti, kai burbulas sprogsta, išlieka.
The strategy of “wait and see” has clearly been adjusted, or as Professor Ottmar Issing just recently accurately put it: “The question of what to do once a bubble bursts remains.
Tačiau tai turėtų būti antras klausimas, keliamas tuo atveju, kai nepaisant visų pastangų neįmanoma išvengti pagrindinio burbulo susidarymo“.
But it should come only second, in case the evolution of a major bubble in spite of all efforts could not have been prevented.”
Tai nereiškia, kad siekiama tam tikrų atitinkamo turto kainų, tai greičiau reiškia, kad siekiama išvengti netvarios turto kainų kaitos, kuri galėtų virsti tikra finansų krize, kuri, nors ir labai tolimoje ateityje, galėtų sutrukdyti centriniams bankams išsaugoti kainų stabilumą, taigi, galėtų labai brangiai kainuoti gamybos apimčių ir kainų stabilumo požiūriu.
This is not akin to targeting prices of certain assets, but rather to avoid unsus-tainable developments in asset prices to degenerate into full fledged financial crisis that – even far away in the future – could potentially hinder the ability of the central bank to maintain price stability and could, hence, be very costly in terms of output and price stability.
Pagal ECB pinigų politikos strategiją svarstant politikos aspektus į turto kainų dinamiką atsižvelgiama ne kaip į tikslą, bet kaip į pagrindinius būsimos ekonominės veiklos rodiklius, kurie daro poveikį įvairių euro zonos sektorių kapitalo kokybei, sąnaudoms ir balanso padėčiai.
The ECB’s monetary policy strategy incorporates asset price dynamics into the policy deliberations, not as a target, but rather as leading indicators of future economic activity through their impact on wealth, the cost of capital and the balance sheet positions of various euro area sectors.
Be to, ECB pinigų politiką rengiant vidutinės trukmės laikotarpiui, galima atsižvelgti į riziką finansų stabilumui, kuri paprastai atsiranda per ilgesnį laikotarpį, palyginti su kitais ekonominiais sukrėtimais.
Moreover, the medium-term orientation of the ECB’s monetary policy allows taking into consideration the risks to financial stability, which normally build-up over longer horizons com-pared to other economic shocks.
Visų pirma, atsižvelgiant į ECB pinigų politikos analizę, galima stebėti kainų formavimosi nekilnojamojo turto rinkose ir kredito bei likvidumo susidarymo finansų sektoriuje sąveiką, juolab, kad finansinės pusiausvyros sutrikimus dažnai lydi pernelyg didelis pinigų ir kreditų augimas.
In particular, within the context of the ECB’s monetary analysis it is possible to follow the interactions between price forma-tion in asset markets and credit and liquidity creation in the financial sector, not least as financial imbalances are often accompanied by excessive monetary and credit growth.
Ši informacija padeda rengiant bendrus vertinimus, pagal kuriuos formuojama ECB vidutinės ir ilgesnės trukmės kainų pokyčių perspektyva.
This information contributes to the overall assessment shaping the ECB’s medium to long-term outlook for price developments.
Apskritai, ECB pinigų politikos strategiją rengiant vidutinės trukmės laikotarpiui ir bendrame ECB pinigų politikos plane, kurį įgyvendinant siekiama stabilumo, pinigų analizei skiriant ypač daug dėmesio, užtikrinama, kad į finansinės pusiausvyros sutrikimus ir turto kainų netolygumus bei jų didėjimą būtų tinkamai atsižvelgiama ECB priimant pinigų politikos sprendimus.
Overall, the medium term orientation of the ECB’s monetary strategy and the prominent role of the monetary analysis within the ECB’s broader stability ori-ented framework for monetary policy making, ensures that the implications of financial imbalances and asset price misalignments and their unwinding are given due consideration in the ECB’s formulation of monetary policy decisions.
Kaip vertinate didėjančių pagrindinių produktų kainų įtaką pinigų politikai?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for monetary policy?
Ar yra prieštaravimas pinigų politikos požiūriu, kai siekiama kovoti su ekonomikos nuosmukiu ir išlikti budriems dėl infliacijos (lūkesčių)?
Is there a conflict in terms of monetary policy between fighting the recession and remaining vigilant about inflation (expectations)?
Norint atsakyti į šį klausimą būtina skirti trumpalaikį ir ilgalaikį pagrindinių produktų kainų augimo poveikį ir tai, ar jis nulemia tolesnius pokyčius.
In answering this question, it is essential to distinguish between temporary and lasting effects of commodity price increases and, whether they risk triggering second round effects.
Jeigu poveikis trumpalaikis, pinigų politika neturi atlikti aktyvaus vaidmens, turint mintyje tai, kad pinigų politika planuojama vidutinės trukmės laikotarpiui.
In the case of temporary effects, monetary policy does not need to play an active role, given the medium-term orientation of monetary pol-icy.
Vis dėlto pagrindinių produktų kainų augimas pinigų politikai tampa svarbus, kai pagrindinių produktų kainos pastoviai auga arba kai pradinis trumpalaikis poveikis pradeda toliau veikti vartotojų kainų infliaciją dėl poveikio atlyginimams, kainodarai ir didesnės infliacijos lūkesčių.
Commodity price increases, however, are monetary-policy relevant in case of sustained upward trends in commodity prices or if the initial temporary ef-fects start being translated into second-round effects on consumer price inflation through wages and price-setting and through higher inflation expectations.
Taip, pavyzdžiui, gali būti, kai atlyginimai ir kainos indeksuojami pagal ankstesnę infliaciją arba bendrai paveikiami lūkesčiai dėl infliacijos.
This could for instance take place on account of indexation of wages and prices to past inflation, or more generally affect inflation expectations.
Tokiais atvejais gali prireikti koreguoti pinigų politiką siekiant vidutinės trukmės laikotarpiu išlaikyti kainų stabilumą ir gerai įtvirtintus infliacijos lūkesčius.
An adjustment of the monetary policy stance could be required in these cases to return to a situa-tion of price stability and well-anchored inflation expectations over the medium term.
Atsakant į antrą klausimo dalį, ilguoju laikotarpiu infliacija ir augimas nėra suderinami.
On the second part of the question, there is no longer-term trade off between growth and inflation.