natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Todėl grynojo likvidumo paskirstymas Eurosistemoje yra netolygus: kai kurie nacionaliniai centriniai bankai teikia daugiau grynojo likvidumo (dėl savo šalių bankų sistemų dydžio) negu kiti.
As a result, the net distribution of liquidity throughout the Eurosys-tem is uneven: some National Central Banks provide in net more liquidity (in re-lation to the size of their countries' banking systems) than others.
Taip sukuriamas vidinis Eurosistemos balansas: kai kurie NCB ECB atžvilgiu įgyja teises, kiti − įsipareigojimus.
This leads to intra-Eurosystem balances: some NCBs develop a claim vis-à-vis the ECB, oth-ers a liability.
Šis NCB balansas vadinamas TARGET2 teisėmis ir įsipareigojimais, nes mokėjimo srautų disbalansas atsiranda įvairių šalių mokėjimo sistemoje, kuri skirta tokiems srautams tvarkyti ir atsiskaityti centrinio banko pinigais, o Eurosistemai tai yra TARGET2.
These NCB balances are called “TARGET2” claims and liabilities because the imbalances in the payment flows across countries emerge in the payment system used to process and settle such flows in central bank money, which for the Eurosystem is TARGET2.
NCB TARGET2 disbalansas (kuris susumavus siekia nulį) atspindi Eurosistemos NCB netolygų centrinio banko likvidumo pasiskirstymą.
The TARGET2 imbalances of NCBs (which in total add up to zero) thus reflect the uneven distribution of central bank liquidity by the NCBs of the Eurosystem.
Šis netolygus pasiskirstymas Eurosistemoje suteikia stabilumo, nes jis leidžia finansiškai patikimiems bankams – netgi tų šalių, kurios išgyvena finansinę įtampą – patenkinti savo likvidumo poreikius pateikus tinkamą užstatą.
This uneven distribution within the Eurosystem provides stability as it allows fi-nancially sound banks – even those in countries under financial stress – to cover their liquidity needs, against eligible collateral.
Tai prisideda prie veiksmingo pinigų politikos perdavimo platesnei euro zonos ekonomikai ir kartu prie kainų stabilumo euro zonoje išlaikymo per vidutinės trukmės laikotarpį.
This contributes to the effective transmission of monetary policy to the wider euro area economy, and thereby to maintaining price stability in the euro area over the medium term.
Ekonominėje ir pinigų sąjungoje NCB teisė TARGET2 pati savaime nerodo galimos NCB finansinės rizikos.
In Economic and Monetary Union, the claim of an NCB in TARGET2 does not, in itself, reflect the NCB’s exposure to financial risk.
Galima Eurosistemos rizika yra susijusi su likvidumo bankams teikimu ir kartu su pačiomis pinigų politikos operacijomis.
The risk exposure of the Eurosystem relates to the provision of liquidity to banks, and thus to the mone-tary policy operations themselves.
Veiklos riziką mažina patikima rizikos valdymo sistema, ir bet kokia likutinė rizika paprastai padalinama Eurosistemos nacionaliniams centriniams bankams atsižvelgiant į atitinkamas jų dalis ECB kapitale; tai nėra susiję su atskirų centrinių bankų TARGET2 pozicijomis.
The operational risk is mitigated by a sound risk management framework, and any residual risk is, as a rule, shared among the NCBs of the Eurosystem in accordance with their respective shares in the ECB’s capital; it is not related to the TARGET2 positions of individual central banks.
Visoms euro zonos valstybėms narėms reikia įgyvendinti esmines ir visapusiškas struktūrines reformas siekiant sustiprinti savo konkurencingumą ir padidinti užimtumą, pagerinti jų ekonomikos lankstumą ir padidinti jų ilgalaikio ekonomikos augimo potencialą.
Substantial and comprehensive structural reforms need to be implemented by all euro area Member States in order to strengthen their competitiveness and em-ployment, increase the flexibility of their economies and enhance their longer-term growth potential.
Didelių siekių struktūrinės reformos yra labai svarbios atkuriant pasitikėjimą.
Ambitious structural reforms are crucial for restoring confidence.
Reikia sutelkti ekonominės politikos koordinavimo priemones šiems tikslams remti.
The instruments of economic policy coordination should be geared at supporting those objectives.
Sukuriant Europos semestrą, dabar pateikiamos ir tuo pačiu vertinamos ne tik stabilumo ir konvergencijos programos, bet ir nacionalinės reformų programos, įskaitant pagal paktą „Euro plius“ prisiimtus įsipareigojimus, siekiant padidinti politinių rekomendacijų nuoseklumą Europos lygmeniu.
With the introduction of the European Semester, both stability and convergence programmes and the national reform programmes, including the commitments made under the Euro Plus Pact, are now submitted and as-sessed at the same time to enhance consistency of policy recommendations at the European level.
Dabar ypač svarbu, kad būtų visiškai įgyvendintos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos.
It is now crucial that the country-specific policy recommen-dations issued are fully implemented.
Euro zonos valstybės narės turėtų siekti daugiau pateikdamos plačių užmojų reformas.
Euro area Member States should go fur-ther by frontloading ambitious reforms.
Be to, pagal naująją perviršinio disbalanso procedūrą valstybės narės, kuriose susidarė didelis ekonominis ir fiskalinis disbalansas, bus įpareigotos ištaisyti šiuos skirtumus įgyvendindamos atitinkamas ekonominės ir fiskalinės politikos priemones.
Also, under the new “Excessive Imbal-ances Procedure”, Member States where major economic and fiscal imbalances have accumulated will be obliged to correct these imbalances by implementing appropriate economic and fiscal policy measures.
Todėl labai svarbu, kad naujai suderintos priežiūros priemonės būtų tvirtai įgyvendinamos per valstybių narių politiką siekiant remti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus.
It is therefore crucial that the newly agreed surveillance instruments over Member States policies are force-fully implemented to support the objectives for the strategy for jobs and growth.
Užtikrindamas kainų stabilumą ir prisidėdamas prie finansinio stabilumo ECB taip pat prisideda prie ekonomikos augimą skatinančios aplinkos.
By ensuring price stability and contributing to financial stability, the ECB also contributes to a growth-enhancing environment.
Turint omenyje struktūrines reformas, didžiausias prioritetas turėtų būti skiriamas konkurencingumo stiprinimo ir Europos Sąjungos ekonomikos augimo potencialo didinimo tikslams, atsižvelgiant į konkurenciją su išsivysčiusiomis ir besiformuojančios ekonomikos šalimis pasauliniu mastu.
When thinking about structural reform, highest priority should be given to the objectives of strengthening competitiveness and enhancing growth potential of the European Union in view of competition with developed and emerging coun-tries on a global scale.
Tai susiję su įvairiomis sritimis, kaip antai švietimo, paslaugų, darbo rinkų, tvarumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir vidaus rinkos stiprinimo.
This relates to various fields such as education, services, labour markets, sustainability, research and development and the strengthening of the internal market.
Šių sričių uždavinių sprendimas tuo pačiu metu gali paskatinti visą procesą ir turėti abipusį teigiamą poveikį.
Tackling these fields at the same time may fuel the whole process and have reciprocal positive effects.
Galimos konkrečios priemonės:
Concrete measures in these areas could be:
- švietimo srityje – pakankamos viešosios investicijos, švietimo prieinamumas, neatsižvelgiant į socialinę padėtį ir tarpvalstybinis laipsnių pripažinimas.
- In education, sufficient public investment, accessibility to education irre-spective of social rank and cross-border recognition of degrees.
- paslaugų sektoriuje – tolesnis liberalizavimas, pvz., amatininkų profesijų.
- In the services industries, further liberalisation for example in crafts closed professions.
Sveikatos priežiūros paslaugų sektorius taip pat turi didelį potencialą.
The health services industry bears also great potential.
- darbo rinkų srityje – tolesnis tarpvalstybinis liberalizavimas.
- In the labour markets, further cross border liberalisation.
Vis dėlto verta nepamiršti to, kad darbas turi daug aspektų.
However, it is worth remembering the fact that labour is multidimensional.
Tai ne tik gamybos veiksnys, bet ir svarbi visuomenės dalyvavimo ir socialinės įtraukties priemonė.
It is not only a factor of production, but also an important means of participation and inclu-sion in society.
Neturi būti abejojama derybų dėl kolektyvinės sutarties laisve; vis dėlto turi būti panaikintos visos indeksais pagrįsto darbo užmokesčio skaičiavimo formos.
The freedom of collective bargaining should not be ques-tioned; however, all forms of index-based wage calculation should be abol-ished.
- Kalbant apie tvarumą, fiskalinis tvarumas yra labai svarbus atsižvelgiant į demografinius pokyčius.
- As regards sustainability, fiscal sustainability is key in view of demographic change.
Senėjanti visuomenė, taip pat migracija ir judumas darbo rinkoje ir už jos ribų kelia sunkumų socialinės apsaugos sistemų tvarumui.
The ageing society as well as migration and mobility in the internal market and beyond pose challenges for the sustainability of social security systems.
Reikia didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą ir efektyvumą.
The efficiency and effectiveness of the public sector have to im-prove.
- Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas prieinamumui prie rizikos kapitalo.
- In research and development, access to venture capital should be made eas-ier.
- Prekybos kliūtys – atviros ir slaptos – turėtų būti toliau šalinamos siekiant stiprinti vidaus rinką, tuo pačiu reikia išlaikyti aukšto lygio vartotojų apsaugą, visų pirma finansinių paslaugų srityje.
- Trade barriers – open and hidden – should be further removed to strengthen the internal market, while at the same time a high level of consumer protec-tion shall be maintained, especially in financial services.
Pirmiausia noriu pasakyti, kad ekonominė ir pinigų sąjunga nėra uždaras skyrius, kaip visai neseniai parodė Estijos pavyzdys.
Let me first say that the Economic and Monetary Union (EMU) is not a closed shop, as the example of Estonia has just recently shown.
Pasirašydamos Sutartį, 2004 m. prie ES prisijungusios valstybės narės įsipareigojo įsivesti eurą.
By signing the Treaty, the Member States that have joined the EU since 2004 have committed to adopting the euro.
Konvergencijos programa, kuri įtraukta į Sutartį ir Protokolą, nustatyta, kad valstybės narės eurą gali įsivesti pasiekusios aukštą tvarios konvergencijos laipsnį, o tai reiškia, kad nėra iš anksto apibrėžto prisijungimo prie euro zonos plano.
The convergence framework, as embed-ded in the Treaty and Protocol, stipulates that Member States can adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence which in turn implies that there is no predefined timetable for joining the euro area.
Ypač atsižvelgdamas į pirmų 13 metų ekonominės ir pinigų sąjungos patirtį, norėčiau pabrėžti, kad, be keturių nominalių konvergencijos kriterijų, Sutartyje taip pat nustatytos papildomos aplinkybės, visų pirma „rinkų integracijos rezultatai, einamosios sąskaitos mokėjimų balanso būklė ir pokyčiai bei gaminio vienetui tenkančių darbo sąnaudų ir kitų kainų rodiklių pokyčių tyrimas“ (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnis).
Not least against the background of the experiences of the first 13 years of EMU, let me emphasise that, in addition to the four nominal convergence crite-ria, the Treaty also stipulates a set of additional considerations, notably “the in-tegration of markets, the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices.”(Art. 140 TFEU).
Šie aspektai, taip pat pasiektas konvergencijos tvarumas, vertinant atliks labai svarbų vaidmenį.
These aspects, as well as the sustain-ability of the convergence achieved, will play an important role in the assess-ment.
Dalyvavimas VKM II yra esminis konvergencijos proceso aspektas.
Participation in the ERM II constitutes a crucial element of the convergence process.
Jis parodo, ar valstybė narė gali pasiekti pagrindinius politikos tikslus, kaip antai išlaikyti kainų stabilumą, fiskalinę drausmę ir konkurencingumą, kartu laikantis įprastų svyravimo ribų be didelių nukrypimų – ir visų pirma savo iniciatyva nedevalvavus savo dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu – mažiausiai paskutinius dvejus metus prieš konvergencijos vertinimą.
It demonstrates whether a Member State can achieve key policy objec-tives, such as maintaining price stability, fiscal discipline and competitiveness, while respecting the normal fluctuation margins without severe tensions - and in particular without devaluation of its bilateral central rate against the euro on its own initiative - for at least the last two years before the convergence examina-tion.
Ar manote, kad valiutų sandorių, įskaitant sandorius eurais, mokestis galėtų turėti teigiamą poveikį, pvz., stabilizuoti valiutų keitimo kursus šalyse, siekiančiose ateityje prisijungti prie euro zonos?
Do you think that a tax on currency transactions involving the euro could have beneficial effects – for example by stabilising the exchange rates of countries wishing to join the euro area in the future?
Šiuo metu vykstančioje diskusijoje aptariami įvairių tipų finansinės veiklos mokesčiai: finansinių sandorių mokestis, finansinės veiklos mokestis arba Tobino mokestis.
In the current debate various types of taxes on financial activities are being de-bated: Financial Transaction Tax (FTT), Financial Activities Tax (FAT) or the Tobin tax.
Bet kokio mokesčio nauda turi būti įvertinta dviem požiūriais: jo tikslas reguliuojant funkcionavimą ir įplaukų funkciją.
The usefulness of any tax must be evaluated from two perspectives: its objective in steering behaviour and the revenue function.
Palaikyčiau visapusiško finansinių sandorių mokesčio įvedimą.
I would support the introduction of a comprehensive financial transaction tax (FTT).
Tokį mokestį geriau būtų įvesti pasauliniu mastu.
Such a tax should preferably be introduced on a global level.
Atsižvelgiant į mūsų intensyvias diskusijas šiuo klausimu G20 aukščiausiojo lygio susitikime Toronte, artimiausiu metu tai atrodo nepasiekiama.
Given the intense debate we have had on this issue at the G20 summit in Toronto this seems out of reeach in the near term.
Šio mokesčio įvedimas Europos Sąjungoje galėtų būti numatytas kaip antra geriausia alternatyva, o šio mokesčio įvedimas euro zonoje turi būti aptartas kaip trečias geriausias pasirinkimas.
As a second best an introduction in the European Union could be envisaged, a third best option an introduction in the Euro area has to be examined
Dėl valdymo funkcijos: nors bet kokio finansinės veiklos mokesčio šalininkai dažnai pabrėžia, jog tokiais mokesčiais tikisi sumažinti nepastovumą, šis tvirtinimas negalioja didžiajai daliai teorinės ir empirinės analizės išvadų.
On the steering function: While proponents of any kind of tax of financial activi-ties often stress the hope for reduced volatility as a result of such taxes, this claim does not stand up to the majority of theoretical and empirical analysis.
Iš tikrųjų, dėl to didesnės sandorių išlaidos sumažintų rinkos likvidumą ir galėtų paskatinti nepastovumo didėjimą.
In-deed, the resulting increase in transaction cost would reduce market liquidity and could lead to an increase in volatility.
Todėl finansinių sandorių mokestis kaip priemonė turi būti vertinama atskirai.
The FTT as an instrument should therefore not be seen in isolation.
Jis visų pirma turi būti apsvarstytas kartu su dažnų trumpalaikio pobūdžio prekybos sandorių reguliavimo klausimu ir įvertintas valstybių narių (arba ateityje galbūt Europos Sąjungos) turimų alternatyvų atžvilgiu siekiant padidinti pajamas.
It must be considered alongside an enhanced regulation especially of high-frequency trad-ing and evaluate against the alternatives Member States (or in the future possi-bly the European Union) have to raise revenues.
Kalbant apie balansą, laukiu teisės akto pasiūlymo, kurį netrukus pateiks ES Komisija.
On balance I am looking for-ward to the legislative proposal the EU Commission will put forward soon.
Koks jūsų požiūris į atitinkamus Tarybos ir ECB vaidmenis išorinio atstovavimo euro zonai srityje?
What is your view on the respective roles of the Council and the ECB in terms of external representation of the Euro zone?
Euro zonos atstovavimas užsienyje atspindi ekonominės ir pinigų sąjungos struktūrą: kadangi pinigų ir valiutų keitimo kursų politikos kryptys priklauso Europos Sąjungos kompetencijai, jos atstovaujamos per ES institucijas (ECB atstovauja pinigų politikai, ES Taryba kartu su ECB euro zonos sudėtyje atstovauja valiutų keitimo kursų politikai).
The external representation of the euro area reflects the institutional set-up of the EMU: as monetary and exchange rate policies are competencies of the Un-ion, they are represented through EU institutions (the ECB for monetary policy, and the EU Council, in euro area composition, together with the ECB for ex-change rate policy).
Priešingai, ekonominės politikos atstovavimas nesureguliuotas ir tai rodo, kad kompetencija daugiausia liko nacionalinių vyriausybių žinioje, jos taip pat atstovauja jai išorėje (pvz., TVF).
In contrast, the representation of economic policies is not unified, reflecting the fact that competencies have remained largely in the hands of national governments, which also represent them externally (e.g. in the IMF).
Šiuo metu, kaip vieną iš svarbiausių dabartinės finansų ir ekonomikos krizės pamokų, stebime sustiprintas pastangas siekti didesnės ekonominės integracijos euro zonoje, tai taip pat yra neseniai priimto ekonominės valdysenos dokumentų rinkinio ir šiuo metu rengiamų tolesnių pasiūlymų tikslas.
That said, as one of the key lessons from the ongoing financial and economic crisis, we are currently witnessing enhanced efforts to move towards deeper economic integration in the euro area, which is also the aim of the recently adopted economic governance package and of further proposals which are cur-rently being developed.
Mano nuomone, didesnė Europos aspekto svarba ekonominės politikos sprendimams ilgainiui taip pat turės būti atspindėta atstovaujant jiems užsienio šalyse, pvz., atsižvelgiant į SESV 138 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Taryba, pasikonsultavusi su ECB, turi priimti bendrą poziciją ir atitinkamas priemones siekiant užtikrinti vieningą atstovavimą tarptautinėse finansų institucijose ir konferencijose.
In my view, this increased ‘European dimension’ in economic policy decisions will over time also need to be reflected in their exter-nal representation, for instance by drawing on Art. 138 TFEU, which stipulates that the Council – after consulting the ECB – shall adopt common positions and appropriate measures to ensure unified representation within international finan-cial institutions and conferences.
Žinoma, tai yra politinis sprendimas, o ne centriniams bankams skirtas spręsti klausimas.
Of course, this is a political decisions and not a matter for central banks to decide.
Kaip vertinate JAV dolerio ir euro keitimo kurso raidą pastaruoju metu?
How do you assess the recent evolution of the USD/EUR exchange rate?
Valdžios institucijos, atsakingos už visus lanksčius pagrindinių valiutų kursus, rodo domėjimąsi stipria ir stabilia tarptautine finansų sistema, kuriai būdingi ekonomikos pagrindus atspindintys valiutų kursai.
The authorities responsible for all major floating currencies share the interest in a strong and stable international financial system, characterised by exchange rates that reflect economic fundamentals.
Visa tai pateikta įvairiuose G7 komunikatuose.
This is stated in various G7 commu-niqués.
Pernelyg didelis nepastovumas ir nežabotas valiutų kursų svyravimas gali turėti neigiamą poveikį ekonominiam ir finansiniam stabilumui.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have ad-verse implications for economic and financial stability.
USD ir EUR keitimo kursas gana nepastovus nuo metų pradžios.
The USD/EUR exchange rate has been subject to considerable volatility since the beginning of the year.
Tai iš esmės didelio netikrumo dėl makroekonominių pokyčių ir makroekonominės politikos ir visų pirma dėl fiskalinės padėties problemų sprendimo abiejose Atlanto pusėse atspindys.
This was largely the reflection of the high uncertainty regarding macroeconomic developments and policies, and in particular on the resolution of fiscal situations on both sides of the Atlantic.
Iš esmės, nepaprastai aukšto lygio nepastovumas buvo būdingas valiutų kursų rinkoms apskritai, o ne tik euro ir dolerio keitimo kursui.
In fact, the excep-tionally high level of volatility characterised exchange rate markets in general, not just the euro-dollar exchange rate.
Kaip vertinate ženminbi juanio (Kinijos nacionalinė valiuta) ir euro keitimo kurso raidą pastaruoju metu?
How do you assess the recent evolution of the Renminbi/EUR exchange rate?
Kinijai atsisakius ženminbi juanį de facto susieti su JAV doleriu, iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos ženminbi juanio vertė JAV dolerio atžvilgiu pakilo beveik 6 proc., bet 9 proc. sumažėjo euro atžvilgiu ir 5 proc. – nominaliojo faktinio keitimo kurso atžvilgiu.
Since the exit of its de facto peg to the US dollar in June 2010, the renminbi has appreciated by almost 6% against the US dollar by end of July 2011, but it has depreciated by 9% against the euro and by 5% in nominal effective terms.
Kilus pastariesiems finansiniams neramumams, JAV dolerio vertė euro atžvilgiu buvo gerokai padidinta, o ženminbi juanio vertė euro atžvilgiu, kaip šalutinis poveikis, sumažinta ir nominaliojo faktinio keitimo kurso atžvilgiu pasiekė 2010 m. birželio mėn. lygį.
Since the outbreak of the recent financial turmoil the US dollar appreciated signifi-cantly against the euro and as a side-effect the renminbi re-strengthened against the euro and in nominal effective terms reaching the level of June 2010.
Apskritai mes raginame Kinijos valdžios institucijas pasinaudoti lankstumu, kuris numatytas naujoje politikos sistemoje, ir sudaryti sąlygas laipsniškai didinti ženminbi juanio vertę faktinio keitimo kurso atžvilgiu.
Overall, we encourage the Chinese authorities to use the flexibility offered by the new policy framework to allow a gradual appreciation of the renminbi in effective terms.
Kalbant apie besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, kurios pasižymi einamosios sąskaitos pertekliumi ir nepakankamai lanksčiais valiutų kursais, tarptautinė bendruomenė sutinka – kaip kelis kartus pakartota G20 aukščiausiojo lygio susitikimuose – kad perėjimas prie labiau rinkos sąlygojamos valiutų kursų sistemos ir valiutų keitimo kursų stabilumo didinimas siekiant atspindėti ekonomikos pagrindus naudingas susijusioms šalims ir tarptautinei bendruomenei.
Concerning emerging market economies that have current account surpluses and insufficiently flexible exchange rates, the international community agrees – as repeatedly stated on G20 Summits – that moving towards more market-determined exchange rate systems and enhancing exchange rate stability to re-flect underlying economic fundamentals is in the interests of the economies con-cerned and of the international community.
Toronto ir Seulo aukščiausiojo lygio susitikimuose besiformuojančios perteklinės ekonomikos šalių atstovai sutiko imtis reformų siekdami didinti valiutų keitimo kurso lankstumą, todėl tolesnės Kinijos politikos formuotojų pastangos šia kryptimi būtų labai palankiai vertintinos.
At the Toronto and Seoul Summits, emerging surplus economies agreed to undertake reforms to enhance exchange rate flexibility and thus further efforts from the Chinese policymakers in this di-rection would be welcome.
Kalbant apie pernelyg didelį nepastovumą, mes kartu su valdžios institucijomis, atsakingomis už kitas svyruojančių kursų valiutas, turime bendrą interesą, susijusį su stipria ir stabilia tarptautine finansų sistema, ir palaikome rinkos sąlygojamus valiutų keitimo kursus.
As regards excessive volatility, along with the authorities responsible for the other major floating currencies, we have a shared interest in a strong and stable international financial system, and support market-determined exchange rates.