natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kažką reikia daryti nedelsiant!
Something must be done - and fast!
Maisto krizė – tai reali problema, o ne tik laikraščių antraščių medžiaga.
The food crisis is about real hardship, not just headlines.
Kai padėtis tokia rimta, Europos ir pasaulio visuomenė nesupras, jeigu sutaupytos ES biudžeto lėšos nebus naudojamos krizei įveikti.
Faced with such a grave situation, the European public and wider world would not understand it if spare funding in the EU budget were not used for this.
Teisės aktų leidėjai neturi pamiršti savo atsakomybės pasauliui.
Legislators must not forget their responsibility to the world.
O pasaulis mus stebi ir paprašys atsakyti už savo veiksmus.
And the world is watching and will hold us responsible for our actions.
Biudžeto komiteto NUOMONĖ
OPINION of the Committee on Budgets (*)
Komisija pateikė pasiūlymą dėl greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas priemonės.
On 18 July 2008, the Commission presented its proposal on a facility for rapid response to soaring food prices.
Komisija keletą mėnesių svarstė, koks turėtų būti deramas ES atsakas į besivystančiose šalyse kilusią sunkią maisto produktų krizę.
For several months, the Commission has been reflecting on the appropriate EU answer to be given to the dramatic food crisis that has arisen in developing countries.
Europos Parlamentas iš pat pradžių pritarė Komisijos vykdomam vertinimui, susijusiam su skubios ir konkrečios ES paramos poreikiu, siekiant įveikti šią krizę.
From the outset, the European Parliament supported the Commission in its assessment of the urgent need for a concrete contribution by the EU to tackle this crisis.
Parlamentas pabrėžė, kad Komisija turi sutelkti visus išteklius ir užtikrinti, kad su maisto produktais susijusios operacijos nebūtų nutraukiamos ir būtų teikiama papildoma pagalba siekiant rasti išeitį iš šios nepaprastos padėties.
It underlined that the Commission had to mobilise all funds to ensure that the food operations are not interrupted, and that additional aid has to be provided to face this exceptional situation.
BIUDŽETO ASPEKTAI
BUDGETARY ASPECTS
– Šios naujos priemonės finansavimo klausimu nuomonės referentas mano, kad Komisija nepasiūlė adekvataus mechanizmo.
- As regards the financing of this new instrument, the draftsperson considers that the Commission has not proposed the adequate mechanism.
Šios priemonės pagrindas – tiesioginė parama trečiosioms šalims, ji neabejotinai turėtų būti finansuojama skiriant lėšas pagal konkrečią išlaidų kategoriją (ES – pasaulinė partnerė), numatytą daugiametėje finansinėje programoje (DFP).
The very essence of this instrument is direct assistance to third countries, which should clearly be financed under the specific heading foreseen by the Multi-annual Financial Framework (MFF), “The EU as a global partner”.
Tai labai svarbu, kadangi Komisija planuoja sukurti dvi naujas biudžeto eilutes (finansinės priemonės ir administracinė parama), kurios priklausytų ES biudžeto 21 skyriui (Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis), kuris apima esamas panašias programas.
This is even more relevant since the Commission intends to create the two new budget lines (financial instrument and administrative support) under Chapter 21 of the EU Budget (Development and relations with ACP States), which covers the similar existing programmes.
Todėl pasiūlymas šią naują priemonę finansuoti panaudojant esamą 2 išlaidų kategorijos maržą (Gamtos išteklių apsauga ir valdymas) yra netinkamas ir kelia painiavą.
This being the case, the proposal to finance this new mechanism from the available margin of Heading 2 (“Preservation and management of natural resources”) is inappropriate and confusing.
– Kadangi maržos, atsižvelgiant į 4 išlaidų kategorijos viršutines ribas, nepakaka priemonei finansuoti (tik 750 mln. eurų iš 2008 m. biudžeto ir 250 mln. eurų iš 2009 m. biudžeto), reikia pakoreguoti atitinkamas viršutines ribas.
- Since the margins under the ceiling of Heading 4 shall not suffice to finance the facility (merely EUR 750 million EUR from the 2008 budget and EUR 250 million from the 2009 budget), a modification of the respective ceilings is needed.
– Pagal siūlomą priemonę numatomos tam tikros galimybės, pvz., galimybė gauti žemės ūkio žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis.
- The proposed instrument provides for specific measures, such as access to agricultural inputs and services, including fertilizers and seeds.
Tokios galimybės jau numatytos galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiame vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę.
Such measures are already foreseen in the existing Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a Financing instrument for development cooperation (DCI).
Todėl nuomonės referentas kelia klausimą dėl Komisijos siūlomų teisės aktų dubliavimosi.
The draftsperson therefore wishes to question the redundancy of legislation encouraged by the Commission.
– Rengiant naująjį teisės aktą, kuriuo remiantis bus galima kovoti su maisto produktų krize, matyti tendencija, kad problemas linkstama spręsti kasmet atsižvelgiant į kiekvieną atvejį atskirai.
- The creation of a new legal instrument to tackle this food crisis is symptomatic of the trend in tackling situations on a case-by-case and annual basis.
Nuomonės referentas nurodo, kad Europos Vadovų Tarybos rekomendacijų, pateikiamų išvadose (ypač 2008 m. birželio 19–20 d.), turėtų būti paisoma atsižvelgiant į daugiametę perspektyvą.
The draftsperson points out that the recommendations made by the European Council in its conclusions (notably those of 19-20 June 2008) should be dealt with on the basis of a multi-annual approach.
Prieš galutinai priimdamos teisės aktą abi biudžeto valdymo institucijos turėtų pradėti derybas, kad būtų galima pasiekti susitarimą dėl šios priemonės finansavimo ir atsižvelgti į visas pagal Tarpinstitucinį susitarimą numatytas galimybes, taip pat galimybę įsteigti laikiną naują fondą.
Before the final adoption of the legislative act, the two arms of the budgetary authority should enter into negotiations to reach an agreement on the financing of this facility exploring all the possibilities available under the IIA, including the creation of a new temporary fund.
1c. mano, kad per šias derybas dvi biudžeto valdymo institucijos turėtų ištirti visas finansavimo galimybes, įskaitant galimybę padidinti neatidėliotinos pagalbos rezervą ; mano, kad bendra finansavimo suma privalo neviršyti 1 mlrd. eurų;
Considers that, in the course of these negotiations, the two branches of the budgetary authority should examine all possibilities of financing, including the extension of the Emergency Aid Reserve; considers that this total financing must not exceed 1 billion euros;
5 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse.
(5) The European Council meeting on 20 June 2008, concluded that action is required from the European Union from a development and humanitarian perspective.
5 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse.
(5) The European Council meeting on 20 June 2008 concluded that action is required from the European Union from a development and humanitarian perspective.
Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga , siekdama visapusiškai prisidėti prie pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą.
In addition it was stated that , in order to fully support progress towards all Millennium Development Goals, the European Union will mobilise resources to finance, beyond food aid, safety nets for poor and vulnerable population groups, that the EU will support a strong agricultural supply response in developing countries, providing in particular the necessary financing for agricultural inputs and assistance in using market-based risk management instrument and welcomed the Commission's intention to come forward with a proposal for a new fund to support agriculture in developing countries, within the current financial framework.
8 Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos.
(8) The same conditions which lead to the need for the present financing facility (the high food prices), also lead to lower agriculture market expenditure under Heading 2 of the Financial Framework.
Su šiais veiksmais susijusios išlaidos turėtų būti padengiamos naudojant lėšas, numatytas pagal daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategoriją „ES – pasaulinė partnerė“.
The expenditure required to cover these actions should therefore be financed under Heading 4 of the Multiannual Financial Framework (MFF): "The EU as a global partner".
(13a) Remiantis EB sutarties 276 straipsniu, priemonės įgyvendinimas patvirtinamas vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
(13a) According to Article 276 of the EC Treaty, the implementation of the facility is subject to the annual discharge procedure.
(15a) Priemonė turėtų būti orientuota į nedidelių kreditų teikimą smulkiems žemės ūkio gamintojams besivystančiose šalyse, kurias paveikė krizė.
(15a) The facility should focus on microcredit facilitation for small agricultural producers in the developing countries affected by the crisis.
3 straipsnio 2 dalies ba punktas (naujas)
Article 3 – paragraph 2 – point ba (new)
(ba) nedideli kreditai smulkiems žemės ūkio gamintojams siekiant paskatinti gamybą .
(ba) micro-credit facilities for small agricultural producers to boost production.
Ši orientacinė suma skiriama iš lėšų, numatytų pagal finansinės programos 4 išlaidų kategoriją.
This reference amount shall be financed under Heading 4 of the Financial Framework.
Primena, kad dėl metinės sumos bus sprendžiama vykstant metinei biudžeto sudarymo procedūrai.
The annual amount will be decided in the context of the annual budgetary procedure.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ
OPINION of the committee on agriculture and rural development (*)
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
on the proposal for a European Parliament and Council regulation establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries
I. Maisto produktų krizę lėmusio kainų kilimo priežastys
I) Background: price rises at the origin of a food crisis
Staigus kainų kilimas sukėlė sąmyšį ekonomikoje ir virto tikra maisto produktų krize, o skaudžiausiai paveikė pažeidžiamiausius, ypač kariaujančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių, gyventojus, kurie vis dar priversti maistui skirti daugiau kaip 50 % pajamų.
The soaring prices brought about by this change have led to macroeconomic disruption and a genuine food crisis, affecting most markedly the most vulnerable populations on the planet, particularly those living in countries at war and in the poorest countries, where people spend more than half their earnings just to feed themselves.
Dėl kainų kilimo padidėjo ir taip aukštas nepritekliaus, nevisavertės mitybos ir bado rizikos lygis, o tai, kaip žinome, turėjo įtakos politiniam stabilumui ir tarptautinei geostrateginei pusiausvyrai.
A consequence of these price rises has been an increase in already high rates of poverty, malnutrition and famine risk, with an all-too-familiar impact on political stability and international geostrategic balances.
Maisto produktų krizė, pavasarį sukėlusi dramatiškas badaujančiųjų riaušes, susijusi su pasauliniu žemės ūkio produktų paklausos struktūriniu augimu, kuris savo ruožtu siejamas su demografiniu augimu, pasikeitusiais mitybos įpročiais, besiplečiančia biodegalų gamyba.
This food crisis, dramatically illustrated by the hunger riots last spring, is set against a context of a structural increase in global demand for agricultural produce, linked to a demographic expansion, changes in food habits and the development of agro-fuels.
Maisto produktų krizė taip pat siejama su finansų krize, kuriai būdinga didėjanti spekuliacija žemės ūkio rinkose.
It is combined with a financial crisis marked by increased speculation on agricultural markets.
Be to, ji sustiprėjo būtent tuo metu, kai ir šiaurės, ir pietų šalyse pradedamas vertinti klimato atšilimo ir senkančių gamtos išteklių (vandens, energijos, biologinės įvairovės ir pan.) poveikis žemės ūkio veiklai visoje planetoje.
And it comes at a time when, in the North and the South, we are beginning to gauge the impact of global warming and scarcity of natural resources (water, energy, loss of biodiversity, etc.) on the planet’s agriculture.
Ši krizė nėra laikina ir veikia visą žemės ūkio sektorių, todėl klausimai dėl žemės ūkio produkcijos ir apsirūpinimo maistu pusiausvyros pasaulyje tampa svarbiausiais diskusijų metu.
This crisis, which is not simply a passing phenomenon, affects agriculture in all parts of the world and is putting the question of agricultural production and the major food balances at the centre of the debate.
Tokioje padėtyje atsidūrėme neatsitiktinai.
The situation in which we find ourselves has not come about by accident.
Ją lėmė daugelis praeityje padarytų sprendimų, kuriems įtakos dažnai turėjo turtingos šalys:
It is largely the result of previous choices, for the most part influenced by the rich countries:
– Dėl jau 20 metų Tarptautinio valiutos fondo ir Pasaulio banko diktuojamų sprendimų dėl reguliavimo panaikinimo ir struktūrinio sureguliavimo politikos neturtingiausių šalių aprūpinimas maisto produktais tapo labai priklausomas nuo importo.
- The deregulation and structural adjustment policies imposed for 20 years by the IMF and the World Bank on the poorest countries made their food supply strongly dependent on imports.
Palyginti su vietos gamybos sąnaudomis, pernelyg mažos maisto produktų kainos tarptautinėje rinkoje sulėtino šių šalių žemės ūkio vystymąsi.
International food prices being too low by comparison with their local production costs discouraged their own agricultural development.
Reikia priminti, kad kainos tarptautinėje rinkoje priklauso nuo konkurencijos didelio produktyvumo gamybos ir auginimo srityse, o kai kuriose iš jų gaunama subsidijų.
Remember that these international prices result from competition between high-productivity areas of production, some of which are subsidised.
– PPO derybomis dėl pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais (mažiau nei 10 % gamybos) siekiama liberalizuoti prekybą tarp mokių šalių, tačiau taip užkertamas kelias tiekti maisto produktus skurdžiausiai gyvenantiems vartotojams.
- The WTO negotiations on global trade in farm products (less than 10% of production) designed to liberalise trade between solvent actors do not allow food to be provided to the poorest consumers.
– Buvo įsipareigota plėtoti paramos vystymuisi politiką remiantis finansiniais pažadais, tačiau jų nebuvo laikytasi.
- Commitments were made to development aid polices on the basis of financial promises that were not kept.
Atvirkščiai, parama žemės ūkio sektoriui, esminiam bet kokio vystymosi pradžiai ir gyvybiškai svarbaus 75 % vargingai gyvenančių pasaulio gyventojų, įsikūrusių kaimo vietovėse, sumažėjo iš esmės.
Furthermore, they radically moved away from agriculture, which is the decisive sector for kick-starting any development and vital for 75% of the world’s poor living in rural areas.
Šiuo metu Europos Sąjunga žemės ūkiui skiria vos 4 % numatytų paramos vystymuisi asignavimų.
Today the European Union allocates only 4% of appropriations under its development policy to agriculture.
Greitas ES reagavimas į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse
II) A rapid response by the Union to soaring food prices in developing countries
A. Komisijos pasiūlymas
A) The Commission proposal
Komisija stengiasi reaguoti į birželio 19 ir 20 d Europos Parlamento ir valstybių narių kreipimąsi į Bendrųjų reikalų tarybą ir į Europos Vadovų Tarybą ir pradeda bendrus veiksmus besivystančioms šalims paremti.
The Commission has endeavoured to respond to requests from the European Parliament and then the Member States (General Affairs Council followed by the European Council of 19 and 20 June) by undertaking a collective action in support of developing countries.
Šia iniciatyva, įgyvendinama suteikus skubią pagalbą ir prieš teikiant paramą vystymuisi, siekiama didinti žemės ūkio produktų pasiūlą besivystančiose šalyse, labiausiai nukentėjusiose nuo maisto produktų kainų šuolio, ir remti veiklą, mažinančią neigiamus kainų šuolio padarinius.
This initiative, part-way between emergency aid and development, aims to support agricultural supply in the developing countries most affected by the rise in food prices, as well as activities that will mitigate its negative effects.
Numatytomis priemonėmis ketinama pagerinti galimybę naudotis žemės ūkiui reikalingomis žaliavomis ir žemės ūkio paslaugomis (įskaitant trąšas ir sėklas) ir sukurti vadinamąjį „apsaugos tinklą“, kuriuo siekiama apsaugoti arba didinti žemės ūkio gamybos pajėgumus ir patenkinti vargingiausiai gyvenančių šalių būtiniausių maisto produktų poreikį.
The measures involved concern improving access to agricultural inputs and services (including fertilizers and seeds) and ‘safety net’ measures aimed at maintaining or improving the agricultural productive capacity and addressing the basic food needs of the most deprived populations.
B. Bendras pranešėjo vertinimas
B) The rapporteur’s overall assessment
Atsižvelgdamas į didelės maisto produktų krizės, ištikusios vargingiausių šalių gyventojus, pasekmes, pranešėjas pareiškia esąs solidarus su jais ir palaiko Komisijos iniciatyvą.
In view of the dramatic consequences of the food crisis on populations in the poorest countries, the rapporteur expresses his solidarity for those affected by supporting the Commission’s initiative.
Vis dėlto pranešėjas nori pateikti keletą pastabų dėl šios itin svarbios iniciatyvos:
However, to that support in principle the rapporteur would add a number of observations:
Pastabos dėl biudžeto :
Budgetary considerations :
– Neneigdamas šios iniciatyvos svarbos pranešėjas pabrėžia, kad lėšų iš nepanaudotų bendrosios žemės ūkio politikos fondų turi būti imama tik išskirtiniu atveju.
- Without calling into question the initiative, the rapporteur would point out that drawing on unused CAP funds must be an exception.
Svarbu, kad ateityje ES galėtų laikytis visų įsipareigojimų ūkininkams, ypač naujai įstojusių šalių, dar negaunantiems tokios paramos, kokia teikiama 15 narių senbuvių.
It is important that the Union continues to be able to meet all its commitments to farmers, particularly those in the new countries, who still do not receive the same level of support as their counterparts in the 15 old Member States.
Taip pat svarbu atkreipti Komisijos ir Tarybos dėmesį į tai, kad kainų kilimas ūkio rinkose neigiamai paveikė Europos ūkininkus, ypač augintojus, o kai kurių veiklai buvo pražūtingas.
It should also be pointed out to the Commission and the Council that the rise in agricultural prices has also had negative, not to say disastrous, repercussions for certain European farmers, particularly stock farmers.
Todėl įvertinti, kokioje padėtyje jie atsidūrė, reikėtų ir ruošiant biudžetą, ir pertvarkant bendrąją žemės ūkio politiką, kaip kad numatyta padaryti sveikatos apsaugos srityje.
It is important, therefore, also to understand their situation both when the budget is being prepared and also in the rescheduling of the CAP provided for in the ‘health check’.
Pagaliau, atsižvelgdamas į naujausius apskaičiavimus, pranešėjas kreipiasi į valstybes nares ir primena, kad neįmanoma tikėtis, kad Europa galės teikti vis didesnę paramą, tik kuriant ar stiprinant Bendrijos politiką, bet nedidinant biudžeto, o jei lėšų būtų buvę pakankamai, galbūt nereikėtų griebtis Komisijos siūlomos išeities.
Finally, in the context of the most recent financial perspectives, the rapporteur would draw the Member States’ attention to the fact that we cannot constantly desire ‘more Europe’ through the creation or strengthening of Community policies without providing more budget resources, which had they been available earlier could have avoided the need for the expedient proposed by the Commission.
Pastabos dėl paramos žemės ūkiui iniciatyvų :
Considerations on the agricultural aspect of the initiative :
– Pranešėjas džiaugiasi vis didėjančiu dėmesiu žemės ūkiui ir ypač žemės ūkio produkcijai neturtingiausiose šalyse.
- The rapporteur welcomes the fact that more attention is finally being paid to agriculture, and particularly to agricultural production in the poorest countries.
Jo nuomone, būtina vertinti visų šalių žemės ūkius ir maistines kultūras, kad kiekvienas regionas maksimaliai patenkintų gyventojų poreikius.
He believes it is vital to develop all the world’s agricultures and food cultures so that every region is best able to meet the needs of its population.
– Pranešėjas džiaugiasi Komisijos teikiama svarba priemonėms, skirtoms didinti žemės ūkio produkciją: neturtingiausių ūkininkų (jie sudaro apie 80 % kenčiančių nuo nevisavertės mitybos) priėjimą prie gamtos išteklių ir paslaugų, neturtingų vartotojų perkamąją galią padidinant „apsaugos tinklo“ numatytomis priemonėmis, skirtomis skatinti vietos gamybą.
- The rapporteur welcomes the Commission’s emphasis on measures intended to kick-start production - access to resources and services for the poorest farmers (who account for close to 80% of the undernourished) - and on ‘safety net’ measures to help markets for local production by improving the purchasing power of poor consumers.
Pranešėjas taip pat pataria Komisijai kuo išsamiau aprašyti visus veiksmus, kurių gali būti imtasi siekiant pagerinti gamybą, kaip antai: priėjimas prie vandens, galimybė gauti mikrokreditų, gamintojų gamybos ir pasiūlos rinkoje susivienijimų palaikymas, pagalba sudarant atsargas.
However, he would like to see the Commission provide more detail on production-related actions that could be financed: access to water and to microcredits, support for producer organisations for production and marketing and storage.
– Siekiant veiksmingumo, pranešėjas pataria Komisijai šią lengvatą laikyti pasaulinės strategijos dalimi, siekiant paskatinti žemės ūkio produkcijos augimą, tvarios plėtros, suderintos su gyventojų poreikiais ir susijusių teritorijų gamtos ištekliais bei galimybėmis, programos kontekste.
- For the sake of efficiency, the rapporteur recommends that the Commission incorporate this facility into a genuine global strategy intended to help kick-start agricultural production within a sustainable development framework adapted to the needs of the populations concerned and to the natural potentials of the territories concerned.
Todėl būtina laikytis dviejų sąlygų:
This presupposes two conditions:
1 Veikti atsižvelgiant į laiką:
1) Action over a sustained period:
Pranešėjas abejoja šios iniciatyvos ilgaamžiškumu.
The rapporteur questions the duration of this initiative.
Lengvatas teikti įsipareigojama neilgam, tačiau tam, kad būtų skatinamos žemės ūkio veiklos galimybės, reikia laiko ir tęstinumo.
This facility is envisaged as a short-term commitment, whereas developing a potential in agriculture requires time and continuity.
Ūkininkas visuomet turi numatyti savo veiksmus į priekį metams ar daugiau (kalbant apie kultūras, investicijas ir pan.).
Farmers always need to make choices looking ahead over a year or more (crops, investments, etc.).
Jam reikia pastovumo, galimybės planuoti, taip pat ir parduodamų produktų kainų stabilumo.
They need a framework and predictability, not least concerning the stability of prices for their products.