natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kainų stabilumo išsaugojimas vidutinės trukmės laikotarpiu – pagrindinis ir svarbiausias pinigų politikos indėlis skatinant tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą euro zonos ekonomikos srityje.
Maintaining price stability over the medium term is the central and necessary contribution monetary policy can make to fostering sus-tainable economic growth and job creation in the euro area economy.
Kokia jūsų nuomonė dėl euro zonos piniginių sąlygų įvairiarūšiškumo ir jo poveikio bendrai ECB pinigų politikai?
What is your view on the heterogeneity of monetary conditions across the euro area and its impact on unitary monetary policy of the ECB?
Tam tikras įvairiarūšiškumo laipsnis yra įprastas pinigų sąjungai.
Some degree of heterogeneity is normal in a monetary union.
Dabartinis piniginių sąlygų įvairiarūšiškumas – apie kurį kalbėdami, manau, omenyje turite infliacijos ir ekonomikos augimo skirtumus – euro zonoje iš esmės atsiranda dėl nenuoseklių makroekonominių pokyčių korekcijos tam tikrose šalyse, kurioms dažnai buvo būdingas turto kainų augimas, einamosios sąskaitos deficitas ir ypač didelės bankų ir privačiojo sektoriaus skolos.
Current heteroge-neity in monetary conditions within the euro area - by which I assume you refer to differences in inflation and economic growth - mainly result from a correction of unsustainable macroeconomic developments in a few countries that had often been characterised by asset price booms, current account deficits, and a highly leveraged banking and private sector.
ECB pinigų politika siekiama visoje euro zonoje vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinti kainų stabilumą.
The ECB’s monetary policy is geared towards price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Šalyje susidariusios specifinės sąlygos įgyvendinamai pinigų politikai turi tik tiek įtakos, kiek tokios sąlygos (tikimasi) turi poveikį pokyčiams euro zonoje dėl kitoms šalims daromo šalutinio poveikio naudojantis įprastais prekybos kanalais arba darant neigiamą įtaką, arba prarandant pasitikėjimą tokiu būdu, kuris gali priešingai paveikti kainų stabilumą euro zonoje vidutinės trukmės laikotarpiu.
Effects of country-specific conditions on the conduct of monetary policy arise only to the extent that such developments (are expected to) affect developments at the level of the euro area via spill-over to other countries, through the normal trade-channel or through contagion or loss of confidence, in a way that may adversely affect price stability in the euro area over the medium term.
Pats bendros pinigų politikos ir kartu bendrų palūkanų normų egzistavimas euro zonos šalyse neleidžia panaudoti pinigų politikos siekiant daryti įtaką šalyje susidariusioms specifinėms sąlygoms.
The very existence of a single monetary policy and thereby a uniform policy interest rate across the euro area countries does not al-low for using monetary policy to influence country-specific developments.
Tai uždavinys, kuris turi būti sprendžiamas kitose ekonomikos, įvairios struktūrinės politikos, fiskalinės ir atlyginimų politikos srityse.
This is the task of other economic policies, a broad range of structural policies and fiscal policies as well as wage policies.
Ar manote, kad euro zonos bankai per daug pasikliauja ECB užtikrinamu likvidumu?
Do you judge that there has been overreliance in euro area banks on liquidity provision by the ECB?
Kaip žinote, 2008 m. spalio mėn. reaguodamas į vis labiau gilėjančią finansų krizę po Lehman Brothers žlugimo, ECB pateikė daugybę su bankais susijusių (atsižvelgiant į euro zonos finansinę struktūrą) nestandartinių pinigų politikos priemonių, įskaitant fiksuotųjų palūkanų normų tolygaus paskirstymo procedūras visose ECB refinansavimo operacijose.
As you know, in October 2008 in response to the further intensification of the financial crisis after the default of Lehman Brothers, the ECB has introduced a number of bank-based (given the financial structure of the euro area) non-standard monetary policy measures, including fixed-rate full-allotment procedures in all its refinancing operations.
Šios procedūros reiškia, kad euro zonos bankai gali savo nuožiūra laisvai siekti pasinaudoti neribotu Eurosistemos pinigų kiekiu atsižvelgdami į fiksuotąsias palūkanų normas tol, kol jie gali pateikti pakankamo dydžio tinkamą užstatą.
These procedures imply that euro area banks are free to seek unlimited amounts of liquidity from the Eurosystem at their own choosing and against a fixed rate, as long as these banks are able to provide a sufficient amount of eligible collateral.
Iš esmės ECB nesusidaro nuomonės apie banką pagal jo elgesį vykdant refinansavimo operacijas, nes viena iš pagrindinių centrinio banko užduočių – užtikrinti centrinio banko likvidumą.
In principle, the ECB does not judge a bank according to its behaviour at refinancing operations, as the provision of central bank liquidity is one of the core tasks of a central bank.
Be to, atsižvelgiant į finansų sistemos struktūrą, bankų reikalavimas vykdant tokias operacijas gali smarkiai keistis.
In addition, owing to the structure of the financial system, banks demand in any such operation can undergo significant fluctuations.
Kartu dėl išorės finansavimo sunkumų kai kurių euro zonos šalių bankų sistemose šiuo metu pastebimas neįprastai didelis pasikliovimas ECB operacijomis.
At the same time, due to external funding difficulties, the banking systems of several euro area countries currently display an unusual degree of reliance on the ECB’s operations.
Rimtesniais atvejais šios šalys yra parengusios ekonomikos koregavimo programas, kurios, laikui bėgant, turėtų padėti laipsniškai sumažinti pernelyg didelę šių šalių bankų priklausomybę nuo centrinio banko likvidumo.
In the more severe cases, these countries have economic adjustment programmes in place which should lead, over time, to a gradual reduction of the elevated demand for central bank liquidity displayed by the banks of these countries.
ECB valdančioji taryba, pagal pinigų politikos kryptį nustatydama trumpalaikes pinigų rinkos palūkanų normas, labai atidžiai stebi padėtį siekdama užtikrinti, kad parama likvidumui nepakenktų pinigų politikos įgyvendinimui.
The Governing Council of the ECB is very closely monitoring the situation with a view to ensure that liquidity support does not hamper the implementation of monetary policy through steering short-term money market interest rates in line with the monetary policy stance.
Kaip, jūsų nuomone, ECB, nepažeisdamas kainų stabilumo tikslo, turėtų įgyvendinti savo antrinius įsipareigojimus, numatytus Sutartyje (prisidėti prie ekonomikos augimo ir visiško užimtumo), ir kokias priemones jis galėtų panaudoti siekdamas įgyvendinti šiuos įsipareigojimus?
Without prejudice to the objective of price stability, how in your view should the ECB fulfil its secondary obligations under the Treaty (to contribute to economic growth and full employment) and what instruments could the ECB use to do so?
Visuotinai sutariama, kad kainų stabilumo išlaikymas vidutinės trukmės laikotarpiu yra geriausia, kuo pinigų politika gali prisidėti prie tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo.
A broad consensus exists that maintaining stable prices over the medium-term is the best contribution that monetary policy can make to sustainable economic growth and job creation.
Šiais laikais puikiai žinoma, kad centrinis bankas negali daryti įtakos tvariam ekonomikos augimui keisdamas pinigų pasiūlą.
It is nowadays well established that a central bank can-not influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply.
Pvz., kainų stabilumas didina santykinių kainų skaidrumą, mažina infliacijos rizikos priedus palūkanų normose bei mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų iškraipymus.
Price stability, for example, improves the transparency of relative prices, reduces inflation risk premia in interest rates and reduces distortions of tax and social security systems.
Todėl kainų stabilumas – tai svarbiausias indėlis, kuriuo pasinaudojant pinigų politikoje galima pasiekti, kad ekonominė aplinka taptų palanki, o užimtumas – aukšto lygio.
Hence, price stability is the most important contribution that monetary policy can make to achieve a favourable economic environment and a high level of employment.
Trumpai tariant – kainų stabilumas yra augimo pagrindas.
To put it shortly: Price stability is a foundation to growth.
Sutarties dėl ES veikimo 127 straipsnyje nustatytas pagrindinis Eurosistemos uždavinys – palaikyti kainų stabilumą.
Article 127 of the Treaty on the Functioning of the EU assigns the Eurosystem the primary objective of maintaining price stability.
Todėl jis yra ne tik pagrindinis ECB pinigų politikos uždavinys, bet ir visos ES uždavinys.
Price stability is therefore not only the primary objective of the ECB’s monetary policy, but also an objective of the EU as a whole.
ECB valdančioji taryba nustatė aiškų kiekybinį rodiklį siekiant kainų stabilumo.
The ECB’s Governing Council has set a clear numerical benchmark for the achievement of price stability.
Ji siekia vidutiniu laikotarpiu išlaikyti mažesnį, bet artimą 2 proc. infliacijos lygį, ir iš pradžių jai visiškai pavyko įgyvendinti šį tikslą.
It aims to maintain inflation below, but close to, 2% over the medium term, and it has fully accom-plished this goal from the start.
Nepažeidžiant kainų stabilumo uždavinio, Sutartyje nustatytos papildomos ECB pareigos siekiant prisidėti įgyvendinant bendras Europos Sąjungos ekonomikos politikos sritis, kurios apima subalansuotą ekonomikos augimą ir visišką užimtumą.
Without prejudice to the objective of price stability, the Treaty envisages secon-dary obligations of the ECB in support of the general economic policies in the Union, which include balanced economic growth and full employment.
Taip Sutartyse nustatoma aiški Eurosistemos uždavinių hierarchija, kuria remiantis tampa aišku, kad patikimai siekiant kainų stabilumo skatinamas bendras makroekonominis stabilumas, kuris geriausiai apsaugo ekonomiką nuo nenumatytų sukrėtimų padarinių.
The Treaties thus establish a clear hierarchy of objectives for the Eurosystem, which clarifies that a credible achievement of price stability fosters overall macroeco-nomic stability to best insulate the economy from consequences of unforeseen shocks.
Iš tiesų per finansinę krizę buvo vykdoma tinkama pinigų politika reaguojant į ekonominius ir finansinius sukrėtimus siekiant užtikrinti infliacijos lūkesčių įtvirtinimą ir stabilizuoti makroekonominius rodiklius vidutinės trukmės laikotarpiu.
In fact, during the financial crisis, monetary policy reacted to economic and financial shocks with the appropriate medium-term orientation to ensure a solid anchoring of inflation expectations and to stabilise macroeconomic devel-opments.
ECB nuolat teikė paramą ekonomikai lanksčiai taikydamas savo pinigų politikos kryptį ir nesukeldamas neigiamų padarinių, susijusių su vidutinės trukmės laikotarpio kainų stabilumo perspektyva, ir taip padėdamas užtikrinti visuotinį vidutinės trukmės laikotarpio infliacijos lūkesčių lygį.
The ECB gave ongoing support to the economy by making its mone-tary policy stance very accommodative without negatively affecting medium-term term outlook for price stability, thereby firmly anchoring medium-term in-flation expectations.
Ką manote apie neseniai patvirtintą „ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinį“?
What do you think of the "economic governance package" as recently adopted?
Ką, jūsų manymu, reikėtų daryti toliau siekiant stiprinti ES ekonomikos valdyseną?
What further steps would you see as necessary to strengthen the economic governance in the EU?
Palankiai vertinu neseniai – praėjus vieniems metams po to, kai buvo paskelbti Komisijos pasiūlymai dėl įstatymo galią turinčio akto – patvirtintą ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinį, kuriuo ES piliečiams ir finansų rinkai duotas teigiamas, šiuo metu ypač svarbus, pasitikėjimo ženklas.
I welcome the recent adoption of the economic governance package, one year after the publication of the Commission's legislative proposals, which has sent a positive signal of confidence to EU citizens and financial market that is espe-cially important in the current situation.
Negali būti jokios abejonės, kad priemonės, dėl kurių susitarta, yra žingsnis teisinga linkme siekiant sustiprinti ir praplėsti ekonominę priežiūrą.
There can be no doubt that the agreed measures constitute a step in the right direction of reinforced and broadened economic surveillance.
Dabar svarbiausias dalykas – griežtai taikyti naujus teisės aktus ir prie jų pridedamas deklaracijas (pvz., taisyklė „laikykis arba paaiškink“), atsižvelgiant ne tik į jų formalų turinį, bet ir į prasmę.
A key issue is now rigorous application of the new legis-lation and the accompanying declarations (such as the ‘comply or explain’ rule) not only to the letter but also in spirit.
Tam reikia, kad visos kompetentingos nacionalinės institucijos laikytųsi sutartų taisyklių.
This requires that all pertinent national authorities take ownership of the agreed rules.
Teisės aktuose numatyta nuostata dėl persvarstymo suteiks galimybę toliau tobulinti ES ir euro zonos ekonomikos valdyseną.
The review clause included in the legislation will be an opportunity to further enhance economic governance in the EU and the euro area.
Tai leis sustiprinti taisyklėmis pagrįstą sistemą ir ištaisyti kai kuriuos likusius ekonomikos valdysenos trūkumus.
It will enable to reinforce the rules-based system and cor-rect some remaining weaknesses in economic governance.
Siekdamos toliau stiprinti ekonomikos valdyseną valstybės narės nacionalinėse konstitucijose turėtų numatyti tvirtas nacionalines fiskalines sistemas, pvz., „skolos stabdžių“ taisykles.
To strengthen economic governance further, Member States should implement strong national fiscal frameworks, such as ‘debt brakes’ in national constitu-tions.
Siekiant stiprinti euro zonos valdyseną turėtų būti vykdomos tolesnės institucinės reformos, pvz., reikėtų paskirti Ekonomikos ir finansų komiteto ir Energetikos darbo grupės pirmininką, kuris dirbtų visu etatu.
Further institutional reforms should be carried out to strengthen euro area governance, such as providing the EFC/EWG with a full-time chairperson.
Be to, pakte „Euro plius“ ir strategijoje „Europa 2020“ nustatyti įsipareigojimai galėtų būti perkelti į antrinius teisės aktus ir tapti privalomi, t. y. būtų sudarytas „Europos konkurencingumo paktas“.
Be-yond that, the commitments under the Euro Plus Pact and the Europe 2020 Strategy could be enshrined in secondary legislation and made binding, in the form of a ‘European Competitiveness Pact’.
Taip pat svarbu daryti tolesnę pažangą kuriant bendrąją rinką, ypač paslaugų srityje, siekiant padidinti ES augimo potencialą.
Further progress in the implementa-tion of the Single Market, in particular in the field of services, to enhance the EU’s growth potential is also important.
Galiausiai tolesnė pažanga kuriant ekonominę sąjungą būtų nepakankama, jeigu nebūtų imamasi papildomų veiksmų siekiant Europos mastu didinti ES finansų rinkų, visų pirma euro zonos, reguliavimą ir priežiūrą, taip pat siekiant nustatyti finansų krizės valdymo priemones (bankų problemų sprendimo fondas, indėlių garantijų sistemos).
Finally, further progress towards eco-nomic union would be incomplete without additional steps to a greater European dimension in the regulation and supervision of the financial markets in the EU, and especially in the euro area, and in particular with regard to the tools of fi-nancial crisis management (resolution fund, deposit guarantee schemes).
Atitinkama pažanga, dėl kurios reikės pakeisti Sutartis, labiau integruotos fiskalinės ir politinės sąjungos srityje prisidės kuriant ekonominę sąjungą.
Eco-nomic union will need to be complemented by an appropriate progress towards a more integrated fiscal and political union, requiring treaty changes.
Kokias matote ECB ir būsimos Europos stabilumo priemonės funkcijas, santykius ir problemas?
What roles, relationships and challenges do you see for the ECB and the forthcoming European Stability Mechanism?
Europos stabilumo priemonės (ESP) ir Europos Centrinio Banko (ECB) įgaliojimai skirtingi.
The European Stability Mechanism (ESM) and the European Central Bank (ECB) have different mandates to fulfil.
ECB nustatytas pagrindinis tikslas – vidutinės trukmės laikotarpiu palaikyti kainų stabilumą euro zonoje.
The ECB has been charged with the primary objective to maintain price stability in the euro area over the medium-term.
Todėl ECB ir ESP įgaliojimai vienas kitą papildo, ypač dėl to, kad kainų stabilumas yra būtina plataus masto makrofinansinio stabilumo sąlyga.
The ECB and ESM mandates are thus complementary to each other, not least as price stability is a necessary condition for broad macro-financial stability.
Be to, ESP sutartyje dar tiksliau aprašomas ECB dalyvavimas Europos stabilumo priemonės pagrindinėse keturiose srityse.
Moreover, the ESM Treaty further specifies the involvement of the ECB in the European Stability Mechanism (ESM) in four main areas.
Pirma, euro zonai priklausančiai valstybei narei paprašius finansinės pagalbos, ECB susisieks su Komisija ir Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir įvertins, ar visos euro zonos finansiniam stabilumui kyla rizika ir ar reikia panaudoti ESP.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole war-ranting an activation of the ESM.
Antra, pradėjus naudoti ESP ECB palaikys ryšį su Komisija ir Tarptautiniu valiutos fondu siekdamas įvertinti faktinius atitinkamos valstybės narės finansinius poreikius.
Second, where activation of the ESM is warranted, the ECB will liaise with the Commission and IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Ketvirta, atsižvelgiant į liepos 21 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas tikimasi, kad ESP pradės taikyti intervencijas į antrinę rinką remiantis ECB tyrimo išvadomis, kuriose pripažįstamos išimtinės aplinkybės finansų rinkoje ir pavojus finansų stabilumui.
Fourth, in line with the conclusions of the Euro Area Summit on 21 July, it is expected that the activation of secondary market interventions by the ESM will be on the basis of an ECB analysis recognising exceptional financial market cir-cumstances and risks to financial stability.
Tikimasi, kad ESP išleidžiami vertybiniai popieriai bus tinkamas ECB pinigų politikos operacijų užstatas, kaip tai yra Europos finansinio stabilumo fondo atveju (EFSF).
Securities issued by the ESM are expected to qualify as eligible collateral for the ECB’s monetary policy operations, as is the case for the EFSF.
Tačiau atsižvelgiant į SESV 123 straipsnyje nustatytą piniginio finansavimo draudimą taikant ESP nebus galima vykdyti lygiaverčių ECB pinigų politikos operacijų.
However, in view of the prohibition on monetary financing laid down in Art. 123 TFEU, the ESM will not be an eligible counterpart for the ECB’s monetary policy opera-tions.
ECB pagrindinis tikslas yra ir išlieka – palaikyti kainų stabilumą euro zonoje.
The ECB’s primary objective is and remains the maintenance of price stability in the euro area.
Bet kokia su ESP susijusi veikla bet kuriuo atveju yra papildomo ir pagalbinio pobūdžio ir jos vykdymą ECB perimtų tik tuo atveju, jei jis aiškiai ir visiškai suprastų, jog tokia veikla nepažeidžia ES sutartyse ECB nustatyto įgaliojimo.
Any activities related to the operation of the ESM are, in any case, of an auxiliary and assisting nature and would be undertaken by the ECB on the clear condition of a full understanding that they are without prejudice to the fulfilment of the ECB’s mandate as laid down in the EU Treaties.
Neseniai buvo pateikta idėja įtraukti ECB siekiant palengvinti Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) operacijas.
The idea has been floated recently to involve the ECB in leveraging the EFSF operations.
Koks jūsų požiūris šiuo klausimu?
What are your views on this?
Visuotinai sutariama, kad EFSF lėšos turėtų būti naudojamos kuo veiksmingiau.
There is broad consensus that the EFSF resources should be used as efficiently as possible.
Tuo siekiama dvejopo tikslo – kuo labiau padidinti naudą visai euro zonai, kurią teikia kiekvienas euras, išleidžiamas įgyvendinant programą bet kurioje šalyje, ir tuo pat metu apsaugoti šiame procese naudojamus Europos mokesčių mokėtojų pinigus.
This serves the dual goal of maximising the benefit for the euro area as a whole associated with every euro that is spent as part of any country pro-gramme while protecting European taxpayer’s money in the process.
Šiuo atžvilgiu taip pat labai svarbu, kad vyriausybės, atsižvelgdamos į valstybių ir vyriausybių vadovų liepos 21 d. priimtą sprendimą, skubiai įgyvendintų naujas EFSF priemones.
In this re-gard it is also essential that the governments swiftly implement the new instru-ments of the EFSF in line with the Heads of State and Government decision of 21 July.
Svarbu, kad EFSF būtų pajėgus vykdyti savo funkciją – veiksmingai ir efektyviai užtikrinti finansinį stabilumą.
It is important the EFSF has the capacity to fulfil its function for safe-guarding financial stability in an effective and efficient manner.
Atsižvelgiant į ECB dalyvavimą siekiant palengvinti EFSF operacijas, mano nuomone, turėtų būti aišku, kad ECB visada griežtai laikysis Sutartyje numatyto finansavimo draudimo prasmės ir teisiniu aspektais.
With regard to the ECB involvement in leveraging the EFSF, it should be clear in my view that the ECB will always strictly adhere to both the spirit and the le-gal dimension of the monetary financing prohibition contained in the Treaty.
Atsižvelgiant į vienintelį EFSF tikslą – suteikti finansavimą finansinių sunkumų patiriančioms euro zonos valstybėms narėms, ECB dalyvavimas suteikiant tokį finansavimą prieštarautų SESV 123 straipsnyje įtvirtintam finansavimo draudimui.
Given the EFSF’s sole purpose to provide financing to euro area Member States in financial difficulties, involving the ECB is such financing would contravene the monetary financing prohibition under Article 123 TFEU.
Tačiau, neatsižvelgiant į tokį teisinį vertinimą, EFSF finansavimas per ECB bus suprantamas kaip Sutarties nuostatų esmės pažeidimas ir taip sukels didelį pavojų ECB patikimumui ir reputacijai.
However, inde-pendent from such legal assessment, EFSF financing via the ECB will be per-ceived as the ECB breaching the spirit of the Treaty provisions constituting a se-rious risk for ECB’s credibility and reputation.
Laikydamiesi nuostatos, kad pinigų politiką būtų galima naudoti fiskalinėms problemoms spręsti, pažeistume pagrindinį principą, kuris yra skiriamasis šiuolaikinės centrinių bankų sistemų vykdomos pinigų politikos bruožas, t. y., centrinio banko nepriklausomumo principą, be to, dėl to kiltų pavojus pinigų institucijų gebėjimui užtikrinti kainų stabilumą.
With the perception that mone-tary policy would be subjugated to fiscal policy concerns, the key principle which has been the hallmark of modern central banking monetary policy frame-works – that of central bank independence - would be broken, and the ability of monetary authorities to deliver price stability would be compromised as a result.
Euroobligacijų terminas apima įvairias skirtingas idėjas.
‘Eurobonds’ is a term that encapsulates a variety of different ideas.
Euroobligacijų emisijos, be kita ko, skiriasi savo garantavimo struktūra, kapitalo struktūra ir valdysenos struktūra, todėl padariniai ekonomikos valdysenai kiekvienu atveju yra skirtingi.
Proposals for Eurobonds differ inter alia according to their guarantee structure, capital struc-ture and governance structure, hence the implications for economic governance in each case are not uniform.
Todėl euroobligacijų emisijos reiškia, kad euro zonos valstybės narės išleidžia bendrus vertybinius popierius ir gauna tam tikrą abipusę garantiją.
That said, all Eurobond proposals imply common debt issuance between euro area Member States and some form of mutual guarantee.
Jeigu ši garantija yra solidari, ji taptų neteisėta pagal galiojančią Sutartį.
Where this guarantee is joint and several, it would be precluded by the Treaty as it stands.