natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pranešėja dar kartą patvirtina, jog pritaria mūsų patvirtintam tekstui dėl BŽŪP ateities (G. Lyono pranešimui) ir pageidauja pabrėžti dar keletą svarbių aspektų.
Your rapporteur reaffirms her support for the text we adopted on the future of the CAP (Lyon report) and further wishes to stress some key points.
Pirmiausia ir svarbiausia, pranešėja pritaria, jog visoje Europoje svarbi žemės ūkio įvairovė.
First and foremost, your rapporteur upholds the importance of diversity in agriculture around Europe.
Turime skatinti ne tik konkurencingumą, bet ir tradicinį žemės ūkį, smulkiuosius ūkius, ekologinius ūkius ir produktų platinimą vietos mastu.
We need to promote not only competitiveness, but also traditional agriculture, small scale farming, organic farming and local distribution.
Šiais žemės ūkio modeliais vertingai prisidedama prie aprūpinimo maistu, nes tokie ūkiai įvairiuose geografiniuose ES regionuose dažnai yra našiausias žemėnaudos būdas – pasitelkiami metodai, ilgą laiką specialiai plėtoti atskiruose regionuose.
These models of agriculture make a valuable contribution to food security because they often represent the most effective way of utilising land in diverse geographical regions of the EU through the use of methods which have been specifically developed in distinct regions over long periods of time.
Pranešėja ragina Komisiją į šiuos žemės ūkio modelius atsižvelgti būsimuose BŽŪP pasiūlymuose ir išnagrinėti galimybę parengti specialias finansines skatinamąsias priemones.
Your rapporteur calls on the Commission to address these agricultural models in its future CAP proposals and to explore the possibility of creating special financial incentives.
Be to, senėjant kaimo visuomenei, manau, jog labai svarbu užtikrinti žemės ir paskolų prieinamumą jauniems ūkininkams.
Furthermore, in the context of an ageing rural population, I believe it is very important to guarantee access to land and credit for young farmers.
Europos Sąjungoje tik 7 proc. ūkininkų yra jaunesni nei 40 m., o po maždaug 10 metų į pensiją išeis 4,5 mln. ūkininkų.
In the EU only 7% of the farmers are under 40 years old and in about 10 years 4.5 millions will retire.
Todėl itin svarbu naujomis programomis ir užtikrinant geresnį paskolų prieinamumą skatinti jaunimą ateiti į žemės ūkio sektorių.
It is therefore vital to encourage young people to enter the agricultural sector through new programs and improved access to credit.
ES užsibrėžusi plataus užmojo energetikos tikslus – iki 2020 m. pasiekti, kad 20 proc. energijos būtų naudojama iš atsinaujinančiųjų išteklių, o 10 proc. transporto kuro irgi būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų išteklių.
The EU has ambitious energy targets; 20% renewable energy in the energy mix by 2020 and 10% renewable energy in transport fuel by 2020.
Šie tikslai paskatino plačiai gaminti biokurą, tačiau biokuro gamintojai konkuruoja su maisto gamintojais dėl žemės ir tai gali turėti neigiamą poveikį aprūpinimui maistu.
These targets have encouraged the cultivation of biofuels on a large scale, but biofuel production competes with food production for land, which has a potentially negative impact on food security.
Geriau integravus maisto ir energijos gamybą ir sukūrus antrosios bei trečiosios kartos biokurą gali sumažėti konkurencija dėl esamos žemės.
Improved integration of food and energy production can reduce the competition for available land, as can the development of second and third generation biofuels.
Būtina, kad BŽŪP finansavimas atspindėtų plataus užmojo jos viziją ir politinius tikslus.
It is essential that the financing of the CAP reflect its ambitious vision and policy objectives.
Siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir šalinti klimato kaitos poveikį, užtikrinti teritorinę pusiausvyrą, išlaikyti prieinamas maisto kainas ir padorias ūkininkų pajamas, turėtų būti išlaikytas bent jau dabartinio lygio BŽŪP biudžetas.
To ensure food security and tackle the effects of climate change, to ensure territorial balance, to maintain reasonable food prices and a decent income for farmers, the CAP budget should, at the very least, be maintained at the current level.
dėl žemės ūkio pripažinimo strateginiu sektoriumi atsižvelgiant į aprūpinimą maistu
on the recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
3. pabrėžia apsirūpinimo maistu saugumo svarbą ne tik valstybėms narėms, bet ir besivystančioms šalims; ragina Europos Sąjungą padėti besivystančioms šalims pasiekti tinkamą gebėjimo apsirūpinti maistu lygį įvairinant maisto gamybą, kad jos galėtų išsilaisvinti nuo monokultūrų – kavos, kakavos, bananų ir kt., kurių auginimas dažnai intensyvus ir itin taršus, priklausomybės, dėl kurios jos priverstos importuoti beveik visą reikalingą maistą;
Stresses the importance of the security of food supply for not only the Member States but also the developing countries; calls on the European Union to undertake to assist the developing countries in achieving an adequate level of food self-sufficiency by means of more diverse food production, with a view to freeing themselves from their dependency on monoculture (coffee, cocoa, bananas etc.), which is frequently intensive and highly polluting, forcing them to import almost all the food they need;
Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimui Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) klausimais Pasaulio bankas ėmėsi iniciatyvos, kuria siekiama padidinti paramą žemės ūkio sektoriui norint padidinti pajamas, užimtumą ir maisto saugą visų pirma mažas pajamas gaunančiuose regionuose;
Commends the initiative taken by the World Bank at the 2010 United Nations Summit on the Millennium Development Goals (MDG) to increase its support for the agricultural sector, so as to boost incomes, employment and food security, particularly in low-income areas;
12. pabrėžia, kad norint užtikrinti maisto gamybą, reikia, kad žemės ūkio sektorius turėtų užtektinai geros kokybės vandens išteklių, taigi esama prievolės taikyti gerą žemės ūkio patirtį siekiant laikytis aukščiausių vandens kiekybės ir kokybės standartų;
Stresses the fact that to ensure the production of food, the agricultural sector has to rely on sufficient water resources of good quality, thus having the obligation to implement good agricultural practices to adhere to the highest standards of both water quantity and quality;
18. mano, kad būtina geriau organizuoti maisto tiekimo grandinę tam, kad būtų sumažintas maisto transportavimo poveikis aplinkai ir skatinamas tradicinių vietos maisto produktų pardavimas;
Considers it essential to improve the organisation of the food supply chain so as to reduce the environmental impact of food transport and promote the marketing of local traditional food products;
34. primena, kad maistas yra vertingas ir ribotas išteklius, kuris daro didelę įtaką sveikatai, aplinkai ir vystymuisi; ragina Komisiją pasiūlyti Sąjungai išsamią maisto politiką, pagal kurią, užuot laikiusis sektorinio požiūrio, visi aspektai, kurie dabar nagrinėjami fragmentiškai, būtų suburti į vieną visapusę politiką;
Recalls that food is a valuable and limited resource which has a considerable impact on health, the environment and development; urges the Commission to propose to the Union a comprehensive food policy which, instead of a sectoral approach, brings together under the umbrella of a single comprehensive policy aspects which are currently considered in a fragmented manner;
dėl tvarios ES politikos tolimojoje šiaurėje
on a sustainable EU policy for the High North
PE 452.510v02-00
PE 452.510v03-00
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Kontinentinio šelfo ribų komisiją,
– having regard to the United Nations Commission on the Limits of the Continental Shelf,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir Biologinės įvairovės konvenciją (BĮK),
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Convention on Biological Diversity (CBD),
– atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 19 d. pasirašytą Deklaraciją dėl Arkties tarybos (AT) įsteigimo,
– having regard to the Declaration on the Establishment of the Arctic Council (AC), signed on 19 September 1996,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač jos ketvirtą dalį ir Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą,
– having regard to the Treaty on European Union, the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular to Part Four thereof and to the European Economic Area (EEA) Agreement,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl Arkties regiono valdymo
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on Arctic governance
OL C 9 E, 2010 1 15, p.
OJ C 9 E, 15.1.2010, p.
Užsienio reikalų tarybos 2985-asis posėdis. ir į 2008 m. gruodžio 8 d. išvadas dėl Europos Sąjungos ir Arkties regiono
2985th Foreign Affairs Council meeting. and on the European Union and the Arctic region of 8 December 2008
Tarybos 2914-asis posėdis. ,
2914th Council meeting. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 28 d. konferencijoje Arkties vandenyno klausimais priimtą Ilulisato deklaraciją,
– having regard to the Ilulissat Declaration adopted on 28 May 2008 at the Arctic Ocean Conference,
– atsižvelgdamas į Šiaurės dimensijos politiką ir su ja susijusius partnerystės projektus, ES ir Rusijos bendras erdves,
– having regard to the Northern Dimension policy and its Partnerships as well as the EU-Russia Common Spaces,
– atsižvelgdamas į ES 5-ąją, 6-ąją ir 7-ąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrąsias programas,
– having regard to the EU’s Fifth, Sixth and Seventh Framework Programmes for Research and Technological Development,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2007 m. rugsėjo 13 d. deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių Nr. 61/295,
– having regard to United Nations General Assembly Declaration 61/295 of 13 September 2007on the Rights of Indigenous Peoples,
– atsižvelgdamas į Suomijos Arkties regiono strategiją, priimtą 2010 m. birželio 4 d.,
– having regard to Finland’s strategy for the Arctic Region adopted on 4 June 2010,
– atsižvelgdamas į Švedijos parlamento Užsienio reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato COM(2008)0763
– having regard to the opinion of the Foreign Affairs Committee of the Swedish Parliament on Commission Communication COM(2008)0763
– atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės mėn. bendrą Danijos ir Grenlandijos Arkties strategiją pereinamuoju laikotarpiu,
– having regard to the joint Danish and Greenlandic strategy for the Arctic at a time of transition of May 2008,
– atsižvelgdamas į 2007 m.
– having regard to the Norwegian Government’s Strategy for the High North of 2007, and its follow-up of March 2009,
Norvegijos vyriausybės tolimosios šiaurės strategiją ir 2009 m. kovo mėn. tolesnius su ja susijusius veiksmus,
– having regard to the Nordregio Report 2009:2, ‘Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020’,
– atsižvelgdamas į „Nordregio“ pranešimą Nr. 2009:2 „Tvirtos, specifinės ir perspektyvios – kuriant Šiaurės retai apgyvendintų vietovių viziją 2020 m.“,
– having regard to the Nordic Council of Ministers’ Arctic Cooperation Programme 2009-2011, the Barents Euro-Arctic Council (BEAC) programme and the AC Chairmanship programme,
– atsižvelgdamas į Šiaurės ministrų tarybos 2009–2011 m. bendradarbiavimo Arkties klausimais programą, Barenco jūros Europos ir Arkties tarybos programą ir Arkties tarybos pirmininko programą,
– having regard to the Canadian Northern Strategy of August 2009 and the follow-up statement on Canada’s Arctic Foreign Policy of 20 August 2010,
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio mėnesio Monako deklaraciją,
– having regard to the Monaco Declaration of November 2008,
– atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 26 d. pirmajame Šiaurės dimensijos parlamentiniame forume Briuselyje priimtą baigiamąjį pareiškimą,
– having regard to the final statement adopted at the First Northern Dimension Parliamentary Forum in Brussels on 26 September 2009,
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. devintojoje Arkties regiono parlamentų narių konferencijoje priimtą pareiškimą,
– having regard to the Conference Statement of the Ninth Conference of Parliamentarians of the Arctic Region of 15 September 2010,
– atsižvelgdamas į būsimą naują NATO strateginę koncepciją, kurią 2010 m. lapkričio mėn. valstybių ir vyriausybių vadovai patvirtins Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikime ir jos reikšmę Arkties regiono saugumui ir ypač kariniams aspektams tolimojoje šiaurėje,
– having regard to NATO's upcoming new Strategic Concept, which will be approved by Heads of State and Government at the Lisbon Summit in November 2010, and its implications vis-à-vis the security prospects in the Arctic region, particularly the military aspects of the High North,
– atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ( A7‑0377/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0377/2010 ),
A. kadangi Komisijos komunikatas – tai pirmas oficialus žingsnis reaguojant į Europos Parlamento raginimą suformuluoti ES Arkties politiką; kadangi Tarybos išvados dėl Arkties klausimų turėtų būti pripažįstamos kaip tolesnis žingsnis apibrėžiant ES Arkties politiką,
A. whereas the Commission communication constitutes a formal first step towards responding to the European Parliament's call for the formulation of an EU Arctic policy; whereas the Council Conclusions on Arctic Issues should be recognised as a further step in the definition of an EU policy on the Arctic,
C. kadangi Danija, Suomija ir Švedija yra Arkties valstybės, o Suomija ir Švedija turi teritorijų už Šiaurės poliaračio; kadangi vienintelė ES čiabuvių tauta, samių tauta, gyvena Suomijos ir Švedijos Šiaurės poliaračio srityje bei Norvegijoje ir Rusijoje,
C. whereas Denmark, Finland and Sweden are Arctic countries and both Finland and Sweden are partially located within the Arctic Circle; whereas the EU's only indigenous people, the Sami people, live in the Arctic regions of Finland and Sweden as well as Norway and Russia,
D. kadangi Islandijai pateikus paraišką dėl stojimo į ES atsiras didesnis poreikis ES atsižvelgti į Arkties regioną savo geopolitiniuose ateities planuose,
D. whereas Iceland’s application to join the EU will increase the need for the EU to take account of the Arctic region in its geopolitical perspective,
E. kadangi Norvegija, kaip patikima partnerė, yra pasirašiusi su ES EEE susitarimą,
E. whereas Norway, a reliable partner, is associated with the EU through the EEA Agreement,
F. kadangi ES jau ilgą laiką prisideda sprendžiant Arkties regiono klausimus ir dalyvauja kartu su Rusija, Norvegija ir Islandija vykdant bendrą Šiaurės dimensijos politiką, įskaitant Arkties lango programą, bendradarbiauja Barenco jūros regione ir ypač Barenco jūros Europos ir Arkties taryboje, sudarytos strateginės partnerystės su Kanada, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Rusija ir ES dalyvauja kaip aktyvi ad hoc stebėtoja Arkties taryboje,
F. whereas there has been a longstanding engagement of the EU in the Arctic by way of its involvement in the Common Northern Dimension Policy with Russia, Norway and Iceland, including its Arctic Window, in the Barents cooperation and particularly in the Barents Euro-Arctic Council, the implications of the strategic partnerships with Canada, the United States and Russia and its participation as an active ad hoc observer in the AC,
G. kadangi laipsniškas ES Arkties politikos formulavimas turėtų būti paremtas egzistuojančių tarptautinių, daugiašalių ir dvišalių teisinių pagrindų, pvz., išsamus Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje nustatytų taisyklių rinkinys ir daugybė sektorinių, dvišalių ir daugiašalių susitarimų, kurie jau reglamentuoja tam tikrus Arkčiai svarbius klausimus, pripažinimu,
G. whereas the gradual formulation of an EU policy on the Arctic should be based on the recognition of the existing international, multilateral and bilateral legal frameworks such as the comprehensive set of rules laid down in UNCLOS and several sectoral, bilateral and multilateral agreements which already regulate certain issues of importance to the Arctic,
H. kadangi ES ir jos valstybės narės reikšmingai prisideda prie mokslinių tyrimų Arktyje, o tokiomis ES programomis, kaip dabartinė Septintoji bendroji programa, remiami svarbūs projektai, susiję su moksliniais tyrimais šiame regione,
H. whereas the EU and its Member States make a major contribution to research in the Arctic and whereas EU programmes, including the current Seventh Framework Programme, support major research projects in the region,
I. kadangi manoma, jog apie penktadalis pasaulinių neatrastų angliavandenilių išteklių yra Arktyje, nors reikia išsamesnio tyrimo siekiant tiksliau nustatyti regione esančių dujų ir naftos kiekį ir ekonomines jų naudojimo galimybes,
I. whereas it is estimated that about a fifth of the world’s undiscovered hydrocarbon resources are located in the Arctic region, although more extensive research is needed to establish more accurately how much gas and oil there is in the region and how economically viable it would be to exploit these reserves,
J. kadangi pasaulyje labai domimasi ir kitais Arkties atsinaujinančiais ir neatsinaujinančiais ištekliais, pvz., mineralais, miškais, žuvimi ir pirmykščiu kraštovaizdžiu turizmui,
J. whereas there is also strong global interest in other Arctic renewable and non-renewable resources such as minerals, forests, fish and pristine landscapes for tourism,
K. kadangi didėjantis kitų Arkties regionui nepriklausančių veikėjų, pvz., Kinijos, susidomėjimas Arkties regionu, kurio pavyzdys yra Kinijos pirmojo ledlaužio užsakymas, jų skiriamos lėšos poliariniams tyrimams, taip pat Pietų Korėjos, Kinijos, Italijos, ES, Japonijos ir Singapūro paraiškos dėl nuolatinio stebėtojo statuso Arkties taryboje rodo skirtingą geopolitinį Arkties vertinimą plačiu mastu,
K. whereas the growing interest in the Arctic region of other non-Arctic actors such as China, illustrated by China's commissioning of a first icebreaker, their allocation of funding to polar research and not least the applications by South Korea, China, Italy, the EU, Japan and Singapore for status as permanent observers at the AC, indicates a different geopolitical appreciation of the Arctic on a larger scale,
L. kadangi dėl neseniai nustatytos Grenlandijos savivaldos atitinkamose politikos srityse, įskaitant aplinkos teisės aktus ir išteklius, ir dėl neseniai atnaujinto ES ir Grenlandijos partnerystės susitarimo išaugo susidomėjimas išteklių tyrinėjimu ir eksploatavimu Grenlandijoje ir jos kontinentiniame šelfe,
L. whereas the recently established self-government in Greenland with regard to relevant policy areas including environmental legislation and resources and the recent update of the EU-Greenland Partnership Agreement has led to an increased interest in the exploration and exploitation of resources in Greenland and on its Continental shelf,
M. kadangi klimato kaita, kurios priežastys daugiausiai atsiranda už Arkties ribų, ir pasaulio ekonomikos globalizacija turės poveikį regionui; kadangi visų pirma jūros ledo tirpimas, su ištekliais susijęs potencialas ir galimas naujų technologijų naudojimas gali turėti nenumatytą poveikį aplinkai ir padarinių kitose planetos dalyse, taip pat gali padidėti laivyba, visų pirma tarp Europos, Azijos ir Šiaurės Amerikos, gamtinių išteklių, t. y. dujų, naftos ir mineralų, taip pat tokių gamtinių išteklių kaip žuvys tyrinėjimas ir eksploatavimas, jūros genetinių išteklių eksploatavimas, suaktyvėti kasybos ir medienos ruošos veikla, išaugti turizmas ir mokslinių tyrimų veikla; kadangi dėl šio poveikio Arktyje ir kitur kils naujų uždavinių, bet taip pat atsiras naujų galimybių,
M. whereas the effects of climate change mainly originating from outside the Arctic and the globalisation of the world economy will impact the region; whereas in particular the retreat of the sea ice, as well as the potential for resources and the possible use of new technologies, is likely to produce unforeseeable environmental effects and repercussions in other parts of the planet as well as an increase in shipping in particular between Europe, Asia and North America, in exploration and exploitation of natural resources, namely gas, oil and other minerals but also natural resources such as fish, and exploitation of marine genetic resources, increased mining and logging activities and increased tourism and research activities; whereas those effects will produce new challenges but also new opportunities in the Arctic and elsewhere,
N. kadangi klimato kaita valdoma taikant stebėsenos, padarinių švelninimo ir prisitaikymo metodus; kadangi tvaraus vystymo naudojant gamtinius išteklius ir kuriant naują infrastruktūrą skatinimas valdomas vykdant strateginį planavimą,
N. whereas climate change is managed by monitoring, mitigation and adaptation methods; whereas the promotion of sustainable development in using natural resources and in building new infrastructures is managed by strategic planning processes,
I. ES ir Arktis
I. The EU and the Arctic
7. pabrėžia būtinybę bendrauti su Arkties regiono bendruomenėmis ir remti pajėgumų kūrimo programas, kad būtų pagerinta vietos gyventojų ir regiono vietos bendruomenių gyvenimo kokybė ir būtų daugiau žinoma apie šių bendruomenių gyvenimo sąlygas ir kultūrą; prašo ES skatinti tvirtesnį dialogą su čiabuvių tautomis ir Arkties regiono vietos gyventojais;
Emphasises the importance of interacting with Arctic communities and supporting capacity-building programmes in order to improve the quality of life of indigenous and local communities in the region and gain more understanding of the living conditions and cultures of these communities; calls on the EU to promote a stronger dialogue with the indigenous peoples and the Arctic local inhabitants;
8. pabrėžia, kad yra būtina vieninga, suderinta ES politika, skirta Arkties regionui ir turinti aiškiai nustatytus ES prioritetus, galimus iššūkius ir strategiją;
8 Stresses the need for a united, coordinated EU policy on the Arctic region, in which both the EU’s priorities and the potential challenges and a strategy are clearly defined;
9. pabrėžia didelę naujų pasaulio prekybos kelių, einančių per jūrą Arktyje, saugos ir saugumo svarbą, ypač ES ir jos valstybių narių ekonomikai, nes šios šalys kontroliuoja 40 proc. pasaulio komercinės laivininkystės; teigiamai vertina Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) veiklą sprendžiant privalomo Poliarinio laivybos kodekso klausimą ir Arkties tarybos darbo grupių, ypač paieškos ir gelbėjimo pajėgų veiklą; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turėtų aktyviai laikytis laisvės naudotis jūra principo ir teisės laisvai kirsti tarptautinius vandenis;
Underlines the major importance of the safety and security of new world trade routes through the sea in the Arctic, in particular for the EU and its Member States’ economies, these countries controlling 40% of world commercial shipping; welcomes the work in the International Maritime Organisation (IMO) on a mandatory Polar Code for shipping and the work in the Working Groups of the AC, particularly the Taskforce on Search and Rescue (SAR); underlines that the EU and its Member States should actively uphold the freedom of the seas and the right to free passage through international waterways;
Beata ) plėtojimo svarbą, siekiant geriau patenkinti augančius tarptautinės prekybos, kasybos ir kitokio ekonominio vystymo poreikius, ir aviacijos jungčių tolimojoje šiaurėje vystymo svarbą; todėl atkreipia dėmesį į naują Šiaurės dimensijos partnerystę transporto ir logistikos srityje;
Stresses the importance of developing new railway and transport corridors in the Barents Euro-Arctic Transport Area (Beata) to facilitate the growing need for international trade, mining and other economic development, as well as aviation connections in the High North; draws attention in this regard to the new Northern Dimension Partnership on Transport and Logistics;
Gamtos ištekliai
Natural resources