natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pernelyg didelis nepastovumas ir nežabotas valiutų keitimo kursų svyravimas daro neigiamą poveikį ekonominiam ir finansiniam stabilumui.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse im-plications for economic and financial stability.
Tai reiškia, jog reikia nuodugniai konsultuotis dėl veiksmų valiutų rinkose ir tinkamai bendradarbiauti.
This implies to consult closely in regard to actions in exchange markets and to cooperate as appropriate.
Mokslinėje literatūroje pažymima, kad bendradarbiavimas išskirtinėmis aplinkybėmis, pvz., imantis užsienio valiutų rinkų intervencinių veiksmų, gali būti veiksmingas, ypač jei tokie intervenciniai veiksmai yra suderinti ir atitinka pagrindinius principus ir oficialius komunikatus, ir tokio bendradarbiavimo imamasi, kai esama didelių valiutų keitimo kursų neatitikimų.
The academic literature indicates that cooperation in exceptional circumstances through e.g. foreign exchange interventions can be effective, notably if such in-terventions are concerted, consistent with fundamentals and official communica-tion, and undertaken when exchange rate misalignments are large.
Suderinti G7 šalių ekonomikos intervenciniai veiksmai (pvz., 2000 m. dėl euro arba 2011 m. dėl jenos) iš esmės laikomi sėkmingais šiuo atžvilgiu.
The con-certed interventions by the G7 economies (such as those of 2000 on the euro or of 2011 on the yen) are broadly deemed as having been successful in this re-spect.
Tarptautinis valiutų naudojimas turėtų būti rinkos sąlygojamo proceso rezultatas.
The international use of currencies should be the outcome of a market-driven process.
Vis dėlto, kadangi tarptautinėje pinigų sistemoje pereinama prie daugiapolės valiutų sistemos, šią politiką būtų galima persvarstyti.
However, since the international monetary system is in transition towards a multipolar currency system, this policy could be reviewed.
Kaip vertinate G20 laimėjimus?
How do you assess the achievements of the G20?
G20, kaip pagrindinis pasaulio ekonominės valdysenos forumas, atliko labai svarbų vaidmenį teikiant aukšto lygio politinę paskatą, skirtą krizei apriboti, jai valdyti ir būsimos krizės prevencijai užtikrinti.
The G20, as the premier forum for global economic governance, has played a crucial role in providing high-level political impetus for crisis containment, cri-sis management and future crisis prevention.
G20 sanglauda turi būti užtikrinta ir pasibaigus krizei.
G20 cohesion must be ensured also once the crisis is over.
Todėl itin palankiai vertinu tai, kad G20 lyderiai pabrėžė, jog labai svarbu ir toliau tęsti bendradarbiavimą tarptautinės politikos srityje siekiant kovoti su pagrindinėmis finansų krizės priežastimis ir padėti pagrindus patikimam pasaulio ekonomikos augimui.
It is hence I highly welcome that G20 Leaders underline the importance of continued international policy cooperation to address the root causes of the financial crisis and to lay the foundations for sound global eco-nomic growth.
Kadangi pats dalyvavau ne viename G20 finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų susitikime, taip pat G20 aukščiausiojo lygio susitikimuose, turiu pasakyti, kad man teigiamą įspūdį padarė aukštas kolektyvinės G20 narių atsakomybės lygis.
Having myself attended many meetings of G20 finance ministers and central bank governors as well as G20 leaders’ summits, I must say that I am encouraged by the high level of collective responsibility by G20 members.
Be kitų įvairių G20 darbotvarkės punktų, norėčiau pabrėžti šiuos klausimus:
Among the various items on the agenda of the G20, I would highlight the fol-lowing:
Pirma, šiais metais Prancūzijos pirmininkavimo laikotarpiu labai daug nuveikta siekiant sustiprinti tarptautinės pinigų sistemos veikimą.
First, under the French Presidency this year, a lot of work has been done to strengthen the functioning of the International Monetary System.
Kartu su savo kolega iš Meksikos bendrai pirmininkavome G20 darbo grupei šiuo klausimu.
Together with my Mexican colleague I co-chaired a G20 working group on the subject.
Be kita ko, pasiekėme pažangą priežiūros stiprinimo, nuoseklių išvadų dėl kapitalo srautų valdymo rengimo, taip pat pasaulinio likvidumo vertinimo ir stebėjimo srityse.
We achieved progress nter alia on strengthening surveillance, on devising coherent conclusions on capital flow management as well as on the monitoring and as-sessment of global liquidity.
Svarbiu laimėjimu laikau tai, kad G20 šalys susitarė, jog abi sritys – kartu su valiutų keitimo kursų klausimais ir rezervo kaupimo paskatomis – turėtų tapti įprastine priežiūros sritimi, atsižvelgiant į galimą išorinį poveikį, kurį šios srities šalių politikos kryptys gali turėti kitoms sritims.
I regard it as important achievements that G20 countries have agreed that both areas should become – together with exchange rate matters and drivers of reserve accumulation – a regular part of surveillance, given the potential externalities that countries’ policies in these areas can have on others.
Kalbant apie likvidumo pasaulio lygiu klausimą, norėčiau pabrėžti, kad iš tikrųjų svarbu pradėti reguliarų stebėjimo ir vertinimo procesą ir kad centriniai bankai gali geriausiai stebėti likvidumo pokyčius pasaulio lygmeniu, atsižvelgiant į centrinių bankų bendradarbiavimo struktūras, susijusias su Tarptautinių atsiskaitymų banku Bazelyje.
As far as the issue of global liquidity is concerned, I would emphasize that it is indeed important to start a regular process of monitoring and assess-ment and that central banks are best placed to monitor global liquidity develop-ments in the context of the central bank cooperative structures of the BIS in Ba-sle.
Kalbant apie likvidumo teikimą po didelių sukrėtimų, G20 buvo pradėtos diskusijos, kurios bus tęsiamos TVF, dėl to, ar ir kaip toliau stiprinti TVF skolinimosi priemonių rinkinį.
With regard to liquidity provision following major shocks, discussions were started in the G20 and will continue in the IMF on whether and how to further strengthen the IMF’s lending toolkit.
Antra, G20 vadovai pritarė pagrindiniams veiksmams dėl pasaulinės reguliavimo reformos, įskaitant Bazelio komiteto ir Finansinio stabilumo tarybos (FSB) atliktą darbą.
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the global regulatory reform, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
Dabar G20 nariams labai svarbu daryti tolesnę pažangą įgyvendinant pasiektus susitarimus ir vadovauti pateikiant prisiimtų įsipareigojimų laikymosi pavyzdį.
It is now crucial for G20 members to make further progress on implementing the agree-ments reached and to lead by example in living up to the commitments made.
Pagrindiniai klausimai: i) visiškas sistemų „Bazelis II“ ir „Bazelis III“ įgyvendinimas pagal sutartą tvarkaraštį; ii) sisteminiu požiūriu svarbiems bankams skirtos Bazelio bankų priežiūros komiteto programos įgyvendinimas ir programos išplėtimas siekiant aprėpti visas sistemines finansų įstaigas; iii) susitarimas dėl rekomendacijų siekiant sustiprinti šešėlinių bankų sistemų stebėjimą, priežiūrą ir reguliavimą; iv) visiškas ir nuoseklus ne biržos išvestinių finansinių priemonių rekomendacijų įgyvendinimas.
Key issues include: (i) fully implement Basel II and III along the agreed time-lines; (ii) implement the BCBS framework for Systemically Important Banks and extend the framework to encompass all SIFIs; (iii) agree on recommenda-tions to strengthen oversight, supervision and regulation of shadow banking sys-tem; (iv) full and consistent implementation of OTC derivative recommenda-tions.
Kitos svarbios sritys apima per didelio pasitikėjimo kredito reitingų agentūromis mažinimą stiprinant jų reguliavimą ir priežiūrą, taip pat Finansų stabilumo tarybos valdymo stiprinimą ir jos išteklių didinimą.
Other important areas include reducing the over-reliance on credit rating agencies while strengthening their regulation and supervision as well as strengthening the governance and resources of the FSB.
Trečia, G20 programa, kuria siekiama spartaus, tvaraus ir subalansuoto ekonomikos augimo – labai svarbi daugiašalio bendradarbiavimo priemonė.
Third, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a key mechanism in multilateral cooperation.
Šios programos tikslas – padėti valdyti perėjimą nuo atsako į krizę prie tvirto, tvaraus ir subalansuoto pasaulinio augimo modelio, taip pat panaikinti prie finansinės krizės prisidėjusį pasaulinį disbalansą.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that con-tributed to the financial crisis.
Dabar svarbu, kad visi G20 nariai visiškai laikytųsi savo įsipareigojimų pagal šią programą.
It is now important that all G20 members fully live up to their commitments made within this framework.
Šiuo atžvilgiu svarbu taikyti ryžtingas priemones, kuriomis būtų galima išlaikyti fiskalinį tvarumą, ir vykdyti plačių užmojų struktūrines reformas.
In this respect, bold measures to safeguard fiscal sustainability and ambitious structural reforms are key.
Trijų priežiūros institucijų įsteigimas yra didelis žingsnis į priekį.
The establishment of the three European Supervisory Authorities (ESAs) is a major step forward.
Tai leidžia remtis „Lamfalussy“ 3 lygio komitetų, kurie atliko svarbų vaidmenį skatindami priežiūros konvergenciją Europoje ir kurdami nacionalinių priežiūros institucijų savitarpio pasitikėjimą, patirtimi ir atliktu darbu.
It allows building on the experience and the work conducted by the Level 3 “Lamfalussy” Committees, which played an important role to foster supervisory convergence in Europe and to forge mutual trust among the national supervisors.
EPI įsteigimu siekiama ištaisyti vieną iš pagrindinių šių komitetų trūkumų, būtent jų neprivalomojo pobūdžio gaires.
The establishment of the ESAs seeks to remedy one of the major weaknesses of these Committees, namely the non-binding nature of their guidelines.
Galimybė priimti teisiškai privalomus techninius standartus remiantis bendru sprendimu Parlamento ir Tarybos priimtais reglamentais ir (arba) direktyvomis leis sukurti ES finansinių paslaugų taisyklių sąvadą, kuris paskatins kurti vienodas sąlygas ir prisidės prie tinkamos Europos indėlininkų, investuotojų ir vartotojų apsaugos.
The possibility to issue legally binding technical standards on the ba-sis of regulations / directives adopted by the Parliament and the Council in co-decision will allow creating an EU financial services rulebook, which will pro-mote a level playing field and contribute to the adequate protection of deposi-tors, investors and consumers in Europe.
Kalbant apie galimą ECB vaidmenį prižiūrint bankus, galima atkreipti dėmesį į šiuos dalykus.
As regards the ECB’s possible role in banking supervision, the following con-siderations can be made.
Pirma, finansų krizės patirtis sustiprino argumentus už centrinių bankų dalyvavimą vykdant riziką ribojančią priežiūrą.
First, in general, the experience of the financial crisis has strengthened the arguments in favour of the involvement of central banks in prudential supervision.
Vis labiau į rinką orientuotos ir tarpusavyje susijusios finansų sistemos sutrikimai gali paveikti pagrindinius rinkos mechanizmus, kaip antai likvidumo pasiskirstymą, daryti neprognozuojamą tarpvalstybinį poveikį.
In an increasingly market-based and interconnected fi-nancial system, disturbances are likely to affect core market mechanisms, such as the distribution of liquidity, have cross-border implications in a more unpre-dictable manner.
Siekiant tinkamai įvertinti tokią dinamiką reikia tarpvalstybinio sisteminio požiūrio, taip pat tinkamų išteklių ir finansų stabilumo analizės žinių, to reikia ir centrinių bankų atveju.
An adequate appreciation of such dynamics requires a cross-border systemic perspective as well as appropriate resources and expertise for financial stability analysis as it is the case with central banks.
Be to, finansų krizės metu centrinių bankų ir priežiūros funkcijų sąveika akivaizdi, visų pirma renkant ir vertinant informaciją.
Moreover, during the financial crisis the synergies between the central banking and the supervisor functions have been evident with particular regard to the gathering and assess-ment of information.
Antra, atsižvelgiant į krizės metu sukauptą patirtį, kai kuriose valstybėse narėse centrinių bankų vaidmuo vykdant riziką ribojančią priežiūrą labai sustiprintas.
Second, taking stock of experience during the crisis, in a number of Member States the role of central banks in prudential supervision has been greatly strengthened.
Tokie pokyčiai laikui bėgant gali palengvinti tolesnį ECB institucinio vaidmens svarstymą ir Sutartimi suteikiamą galimybę pavesti ECB konkrečias užduotis riziką ribojančios priežiūros srityje, taip pat atsižvelgiant į galimą tolesnę euro zonos plėtrą.
Such developments may over time facilitate further considering the institutional role of the ECB and the possibility given by the Treaty to confer specific tasks in the field of prudential supervision upon the ECB, also in the light of possible further enlargement of the euro-area.
Eurosistemos institucinė sistema pagrįsta decentralizuotu veiklos metodu, kuris leidžia visiškai išnaudoti nacionalinių valdžios institucijų praktines žinias ir esamą infrastruktūrą.
The Eurosystem institutional framework relies on a decentralised operational approach which allows exploiting fully the national authorities’ expertise and existing infrastructures.
Ši nuostata taip pat pasirodė esanti veiksminga valdant pagal Sutartį paskirtas užduotis ištikus finansų krizei.
This setting has proved effective in managing the insti-tutional tasks assigned by the Treaty also in the context of the financial crisis.
Ji galėtų būti tinkamas pagrindas priežiūros įsipareigojimams vykdyti.
It could provide an appropriate framework for the exercise of supervisory respon-sibilities.
Šią mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą papildo ECB vaidmuo naujai įsteigtoje ESRV dėl mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros.
This microprudential supervision is complemented by the role of the ECB in the newly established ESRB on macroprudential supervision.
Ar, jūsų nuomone, laikui bėgant ir keičiantis ECB užduotims bei prioritetams, turėtų kisti įvairūs valdybos narių įsipareigojimai?
In your view, should the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes happening in the ECB's tasks and priorities?
ECBS statuto 12 straipsnyje ir ECB statute nustatyti ECB vykdomosios valdybos įsipareigojimai.
Article 12 of the Statute of the ESCB and the ECB (“the Statute”) lays down the responsibilities of the ECB’s Executive Board.
Šiame straipsnyje vykdomajai valdybai priskiriamas pinigų politikos įgyvendinimas remiantis valdančiosios tarybos priimtais sprendimais ir valdančiosios tarybos posėdžių rengimas.
The article allocates to the Ex-ecutive Board the implementation of monetary policy in accordance with the de-cisions taken by the Governing Council and of the preparation of the meetings of the Governing Council.
Be to, remiantis Statuto 11 straipsniu, vykdomoji valdyba atsakinga už einamąją ECB veiklą, tačiau nepateikta tiksli „einamosios veiklos“ apibrėžtis.
In addition, according to Article 11 of the Statute the Executive Board is responsible for the current business of the ECB, without however, giving an exact definition of ‘current business’.
Abiejuose straipsniuose vykdomoji valdyba nurodoma kaip visuma ir konkrečios užduotys atskiriems vykdomosios valdybos nariams juose neskiriamos, atsižvelgiant į tai, kad vykdomoji valdyba yra kolegialus sprendimų priėmimo organas.
Both articles refer to the Executive Board as a whole and do not allocate specific tasks to individual Executive Board members, given that the Executive Board is a collegiate decision-making body.
Tai reiškia, kad sprendimus priima visa vykdomoji valdyba, o ne atskiri vykdomosios valdybos nariai.
This means that decisions are taken by the entire Executive Board and not by individual Executive Board members.
Be to, klausimai dažnai tarpusavyje susiję, ir sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant į visus klausimo aspektus, t. y. teisines, veiklos ir strategines aplinkybes.
Fur-thermore, issues are often interlinked and decisions need to take into account all aspects of an item, i.e. legal, operational and strategic considerations.
Todėl iš esmės visi vykdomosios valdybos nariai domisi visomis vykdomosios valdybos kompetencijos sritimis ir yra įtraukti į jas visas, nesvarbu, ar tai būtų pinigų politika, mokėjimų sistemos, banknotai, ar kt.
As a re-sult, all Executive Board members take an interest and are involved in all areas of the Executive Board’s competence, be it monetary policy, payment systems, banknotes, etc.
Tuo pat metu siekiant palengvinti veiksmingą administracinį dokumentų tvarkymą, vertinant iš šalies atrodo, kad vykdomosios valdybos nariai tarpusavyje susitarė priskirti atskiros ECB veiklos srities tiesioginę atskaitomybę vienam vykdomosios valdybos nariui, o tai vis dėlto nesumažina kolektyvinės visos vykdomosios valdybos atsakomybės.
At the same time, to facilitate the efficient administrative handling of dossiers, it seems from the outside that the Executive Board members have agreed among themselves to assign to individual ECB business areas direct reporting lines to one Executive Board member, which, however, does not derogate from the col-lective responsibility of the entire Executive Board.
Šis metodas turi papildomą pranašumą – galima geriausiai išnaudoti kiekvieno atskiro vykdomosios valdybos nario kvalifikaciją.
This approach offers the additional advantage to allow making the best possible use of individual Executive Board members’ background.
Tiesioginės atskaitomybės paskirstymas kartas nuo karto yra persvarstomas, visų pirma, kai pasikeičia vykdomosios valdybos sudėtis.
The allocation of re-porting lines is reviewed from time to time, in particular, when there are changes in the composition of the Executive Board.
Be to, valdybos narių pareigomis nustatytų atsakomybių perskirstymas taip pat prisideda prie kolegialumo stiprinimo.
In addition, re-shuffling portfolio re-sponsibilities between Executive Board members also contributes to the strengthening of collegiality.
Renkantis vykdomosios valdybos narį Sutartyje nustatytas tik profesinės patirties ir žinių kriterijus.
The Treaty exclusively contains the criterion of professional experience and ex-pertise when selecting Executive Board members.
Sutartyje nustatyta, kad ECB vykdomosios valdybos nariai „turi būti skiriami iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų“.
It states that the members of the ECB’s Executive Board ‘shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’.
Vienintelė su pilietybe susijusi aplinkybė – ir tai yra beveik savaime suprantama – yra reikalavimas numatomam vykdomosios valdybos nariui turėti euro zonos šalies pilietybę.
The only consideration related to nationality - and that is almost self-evident – is the re-quirement for a prospective Executive Board member to hold euro area national-ity.
Teisiniuose dokumentuose sąmoningai susilaikoma nuo bet kokių kitų išankstinių sąlygų, susijusių su pilietybe arba lytimi, nustatymo, nes tai vargu atitiktų kvalifikacija grindžiamą atranką.
The legal texts consciously refrain from laying down any other pre-requisites related to nationality or gender as this would hardly be in line with a selection based on qualification.
Nepaisant visų šių teisinių aplinkybių, aš manau, kad institucijų įvairovė yra svarbi; tai susiję su tautybe, lytimi, amžiumi, profesine patirtimi ir asmenine patirtimi.
Nevertheless these legal considerations, I per-sonally consider diversity of institutions to be important; this relates to nationali-ties, gender, age, professional backgrounds and personal experiences.
Be to, atsižvelgiant į tai, kad ECB yra viršvalstybinė institucija, jos sprendimai turi būti priimami atsižvelgiant tik į euro zoną, ir tai, savaime suprantama, neapima konkrečių nacionalinių interesų.
Furthermore, given that the ECB is a supranational institution, its decisions must be taken exclusively with a euro area perspective, and this clearly excludes tak-ing into account particular national interests.
Tai yra Eurosistemos kūrimo pagrindas, kad ECB sprendimų priėmimo organų nariai dalyvauja sprendimų priėmimo procese pagal savo asmeninius gebėjimus ir neatstovauja valstybėms narėms, iš kurių jie kilę.
It is a cornerstone of the Eurosys-tem construction that the members of the ECB decision-making bodies partici-pate in the decision-making in their personal capacity and do not represent the Member States from which they come.
Tuo, kad skyrimo procedūra Europos Parlamentui suteikiamas svarbus vaidmuo, užtikrinamas objektyvus procesas, atitinkantis nustatytus kriterijus.
The fact that the appointment procedure gives a prominent role to the European Parliament ensures an objective process in compliance with the stipulated crite-ria.
Koks jūsų požiūris į būtinybę įdarbinti „geriausią (t. y. geriausiai dirbančią kolektyvinę) vykdomosios valdybos narių komandą“, palyginti su „geriausia asmenybe“
What is your view on the need to recruit "the best team" (ie the best functioning collective) of Executive Board members as opposed to simply more narrowly speaking "the best individual"?
Teisinė sistema yra labai aiški, nurodoma, kokios kvalifikacijos reikia vykdomosios valdybos nariui, ir būtų gana pavojinga sugalvoti papildomus „negriežtus“ kriterijus, kuriuos sunku įvertinti ir įgyvendinti.
The legal framework is very clear in stating what qualifications are required for an Executive Board member and it would be rather dangerous to invent addi-tional ‘soft’ criteria which are hard to measure and difficult to implement.
Atsižvelgiant į tai, kad vykdomoji valdyba yra kolegialus organas, turintis kolegialią atsakomybę už visus priimamus sprendimus, akivaizdu, kad tai yra būtina sąlyga, kad jis kaip komanda veiktų tinkamai.
Obvi-ously, given that the Executive Board is a collegiate body with collegiate re-sponsibilities for all decisions it takes, it is a prerequisite that it functions well as a team.
Galima pagrįstai tikėtis, kad asmenys, pasiūlyti kaip vykdomosios valdybos kandidatai, be pripažinto autoriteto ir profesinės patirties pinigų arba bankininkystės klausimais, taip pat turėtų šių papildomų įgūdžių.
One should reasonably expect that persons put forward as candidates for the Executive Board would in addition to their recognised standing and profes-sional experience in monetary or banking matters also possess those additional skills.
Šia prasme nėra jokio kompromiso tarp didelės profesinės kandidato patirties ir buvimo puikiai veikiančios komandos dalimi.
In that sense there is per se no trade-off between a strong professional in-dividual background/experience and being part of an excellent functioning col-lective.
Iš savo profesinės patirties manau, kad vidutiniškai komandos geriau pasiekia ilgalaikius sprendimus ir yra kūrybingesnės negu pavieniai asmenys (tai gali skirtis kalbant apie talentingus asmenis, tačiau tai yra reti atvejai) – tai taip pat buvo įrodyta per verslo mokyklos kursus Milane.
My professional experience – and that was also the demonstrated in courses at the business school in Milan – is, that on average teams are better to achieve lasting solutions and to be creative than individuals (this might be dif-ferent for brilliant individuals, but these are rare species).
Šis klausimas taip pat nėra nustatytas nei Sutartyje, nei statute.
Again, the Treaty and the Statute remain silent in this respect.
Žinoma, turint pripažintą autoritetą ir su piniginiais arba bankų klausimais susijusią patirtį nereiškia, kad reikia būtinai būti bankininku.
Of course, being a person ‘of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’ does not mean that one necessarily has to be a central banker.
Nepaisant to, didelė patirtis centriniame banke dažnai yra labai svarbi ir reikalinga, ir būtina į ją atsižvelgti.
Nevertheless, it is not surprising that a rich central bank experience is often relevant and has to be taken into account.