natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sutartys dėl energijos vartojimo efektyvumo (SEVE), kai klientas perka užtikrintą sutaupytą energijos kiekį yra naudingos, nes investicijos atsiperka per laikotarpį nuo 2 iki 15 metų.
Energy Performance Contracting (EPC) whereby a customer purchases a guaranteed energy saving creates leverage as the investment is paid back over a time span of 2-15 years.
Tokiu modeliu sukuriamos darbo vietos MVĮ, vartotojų sąskaitos už energiją yra mažesnės, o emisijų kiekis sumažinamas.
Such a model creates jobs within SME’s, consumers earn a saving on the energy bills and emissions are reduced.
dėl efektyvaus energijos vartojimo plano peržiūros
on revision of the Energy Efficiency Action Plan
16. pabrėžia paskirstyto kogeneracinio ar trigeneracinio tinklo, kuriuo praktiškai galima padvigubinti energijos vartojimo efektyvumą, svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad be to, kaupiant šilumą ar šaltį tinklas taptų lankstesnis piko valandomis ir būtų galima gaminti elektros energiją ir kaupti šilumą, kai gamyba viršija vietos poreikius;
Underlines the importance of a distributed combined heat and power (CHP) or tri-generation network, which in practice allows a doubling of overall energy efficiency; points out, moreover, that heat or cooling storage could add flexibility to the grid during peak hours, allowing production of electricity and heat storage when production exceeds local needs;
21. ragina Komisiją sukurti tvarias visą Europą apimančias efektyvaus energijos vartojimo paramos priemones ir koordinuoti jas su valstybėmis narėmis siekiant sukurti daugiau paskatų ir kaip įmanoma greičiau pasiekti išmetamo CO2 kiekio sumažinimo tikslą;
Stresses that there should be clarity on which financial resources can be applied for actions and projects in the field of energy efficiency (just as there are clearly defined budgets for similar actions in the field of renewables).
22. pažymi, kad visapusiškas efektyvaus energijos vartojimo kriterijų įtraukimas į viešųjų pirkimų politiką turėtų būti vienas iš naujojo efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano tikslų;
Points out that optimal use should be made of the resources available in, for example, the Structural and Cohesion Funds, the ELENA Fund and the remaining amounts from the European Economic Recovery Plan (EERP) that can be applied for projects relating to energy efficiency or renewable energy.
23. pažymi, kad efektyvus energijos vartojimas turėtų būti įtrauktas į visas susijusias politikos sritis, pvz., finansų, regioninės ir miestų plėtros, transporto, žemės ūkio, pramonės politikos ir švietimo; laikosi nuomonės, kad viešųjų pirkimų atveju efektyvaus energijos vartojimą nuolatos nustatant pasiūlymo kriterijumi ir jį padarant viešosiomis lėšomis finansuojamų projektų sąlyga, šiai politikai būtų suteiktas žymus postūmis;
Notes that, when new financial instruments are being developed, attention should be paid to these and other instruments already available in the Member States, in order to create synergies and avoid overlaps;
dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros
on revision of the Energy Efficiency Action Plan
7. pastebi, kad esama didelių skirtumų tarp Europos regionų, dėl kurių neįmanoma nustatyti standartinių privalomų energijos vartojimo efektyvumo srities tikslų, kurie ypač MVĮ būtų pernelyg didelė našta; todėl siūlo nuolat stebėti esamų teisės aktų įgyvendinimą ir pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras tais atvejais, kai jų nesilaikoma;
Observes that there are considerable differences among European regions preventing a standard binding energy efficiency target which would also place an undue burden on SMEs in particular; proposes therefore continuous monitoring of the implementation of existing legislation and the launch of infringement procedures in cases of non-compliance;
9. prašo Komisiją nustatyti kovos su energijos nepritekliumi, kurį patiria skurdžiausi Europos namų ūkiai, priemones ir aktyviai remti efektyvaus energijos vartojimo būstuose įgyvendinimą ir finansavimą;
Calls on the Commission to introduce measures to combat energy poverty, which in Europe affects the poorest households, and actively to support the implementation and financing of energy efficiency in housing;
su pasiūlymu dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl ES greitojo reagavimo pajėgumų kūrimo
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on setting up an EU rapid response capability
PASIŪLYMAS DĖL REKOMENDACIJOS TARYBAI B7‑0228/2010...................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010.................13
dėl ES greitojo reagavimo pajėgumų kūrimo
on setting up an EU rapid response capability
– atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 196 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą, siekdama didinti gaivalinių nelaimių arba žmogaus sukeltų katastrofų prevencijos ir apsaugos nuo jų sistemų veiksmingumą“ ir kad „Sąjunga savo veiksmais siekia: c) skatinti tarptautinio civilinės saugos darbo nuoseklumą“,
– having regard to Article 196 of the Lisbon Treaty which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’ and that ‘Union action shall aim to promote consistency in international civil-protection work’,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 214 straipsnį, kuriame nurodyta, kad Sąjungos veiksmų humanitarinės pagalbos srityje paskirtis – suteikti „pagalbą ir paramą žmonėms trečiosiose šalyse, nukentėjusiems nuo gaivalinių nelaimių ar žmogaus sukeltų katastrofų, ir juos apsaugoti“ ir kad šie veiksmai „vykdomi laikantis tarptautinės teisės principų ir nešališkumo, neutralumo bei nediskriminavimo principų“,
– having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union which states that the Union’s operations in the field of humanitarian aid are intended to provide ‘assistance and relief and protection for people in third countries who are victims of natural or man-made disasters’ and that its operations shall be ‘conducted in compliance with the principles of international law and with the principles of impartiality, neutrality and non-discrimination’,
– atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, kurį 2007 m. gruodžio mėn. bendrai pasirašė Europos Sąjungos Tarybos, Europos Parlamento ir Europos Komisijos pirmininkai, ir į konsensuso įgyvendinimo veiksmų planą, kurį 2008 m. gegužės mėn. pateikė Komisija,
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid jointly signed in December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the European Commission, and the Action Plan presented by the Commission in May 2008 for the implementation of the consensus,
– atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. gruodžio mėn. išvadas, kuriose Komisija raginama kuo geriau pasinaudoti Bendrijos civilinės saugos mechanizmu ir toliau stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection mechanism and to further strengthen cooperation between Member States,
– atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 27 d. pataisytas Karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo gaires teikiant tarptautinę pagalbą įvykus nelaimei (Oslo gairės),
– having regard to the guidelines on the use of military and civil defence assets in the event of disaster (Oslo Guidelines), as revised on 27 November 2006,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos,
– having regard to its resolution of 21 September 2010 on the prevention of natural and man-made disasters,
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 23 d. pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai (B7 0228/2010), pateiktą pagal Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 1 dalį, dėl ES greitojo reagavimo pajėgumų kūrimo, kurį ALDE frakcijos vardu pateikė Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez ir Frédérique Ries,
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council of 23 March 2010 on setting up an EU rapid response capability, presented by Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez and Frédérique Ries on behalf of the ALDE Group pursuant to Rule 121(1) of the Rules of Procedure ( B7‑0228/2010 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį,
– having regard to Rule 121(3) of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę ( A7-0332/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0332/2010 ),
A. kadangi nelaimių, dėl kurių nukenčia žmonės bei patiriama ekonominė ir aplinkosaugos žala, skaičius pasaulyje didėja; kadangi dauguma atvejų šias krizes paskatina klimato kaita ir šių krizių poveikis didėja, jos vyksta dažniau ir apima vis daugiau regionų visame pasaulyje; kadangi Europos Sąjunga deda daug pastangų siekdama reaguoti į šias krizes,
A. whereas disasters causing significant human, economic and environmental damage are on the increase worldwide; whereas such crises are happening with greater impact, frequency and scope in more parts of the world, mainly due to the effects of climate change ; and whereas the European Union is making considerable efforts to respond to these crises,
B. kadangi Europos Sąjungoje ir už jos ribų dėl pasaulinės finansų padėties ir biudžeto apribojimų yra sudėtinga vykdyti daugiau ir dažnesnių intervencijų, taigi reikia numatyti ekonomiškai efektyvesnes operacijas,
B. whereas the multiplication and greater frequency of interventions inside and outside the European Union are compounded by the global financial situation and budgetary constraints which underline the need for more cost effective operations,
C. kadangi išteklių dalijimasis tarp Bendrijos civilinės saugos mechanizmą taikančios trisdešimt vienos šalies (27 ES valstybės narės, Norvegija, Lichtenšteinas, Kroatija ir Islandija) arba vykdant intensyvesnį valstybių narių bendradarbiavimą gali būti vertingas operaciniu ir finansiniu aspektais,
C. whereas sharing of resources among the 31 states that are members of the Community civil protection mechanism (EU-27, Norway, Lichtenstein, Croatia, Iceland), or in the context of enhanced cooperation between Member States, can represent an operational and financial asset,
D. kadangi Komisijos biudžetas, skirtas humanitarinėms nelaimėms, ir konkrečiai Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato biudžetas ne tik buvo įšaldytas, bet ir per pastaruosius penkerius metus iš tiesų kiek sumažėjo,
D. whereas the Commission's budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO , has not merely been frozen but has fallen slightly in real terms over the last five years,
E. kadangi pastaraisiais metais padaryta pažanga siekiant labiau suderinto ES reagavimo į nelaimes, ypač palaipsniui stiprinant civilinės saugos mechanizmą, siekiant geresnės civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos sąveikos ir (arba) koordinavimo ir pripažįstant, kad integruotas požiūris į nelaimės valdymą apima ne tik reagavimą, bet prevenciją ir pasirengimą,
E. whereas progress has been made in recent years towards a more coherent EU disaster response, notably through progressive strengthening of the civil protection mechanism, better interaction/coordination between civil protection and humanitarian aid, and the recognition that an integrated approach to disaster management involves not only response but also prevention and preparedness,
F. kadangi Europos Sąjunga reagavo į žemės drebėjimą Haityje ne tik skubiai pradėdama svarbią ir didelio masto humanitarinės pagalbos intervenciją, bet ir taikydama civilinės saugos mechanizmą, kurį ji galėjo dislokuoti nedelsdama, taip pat pirmą kartą panaudodama du modulius (vandens valymo stotis ir pažangus medicinos punktas), finansuojamus vykdant 2008 m. parengiamuosius veiksmus, susijusius su ES greito reagavimo pajėgumais,
F. whereas the European Union's response to the earthquake in Haiti triggered not only a rapid, significant and large scale humanitarian aid intervention but also the activation of the civil protection mechanism which was able to deploy immediately and for the first time two modules (a water purification unit and an advanced medical post) financed through a 2008 Preparatory Action for an EU rapid response capability,
G. kadangi per pastaruosius krizės laikotarpius išmoktos pamokos parodo, jog reikia tobulinti ES reagavimo į nelaimes pajėgumus veiksmingumo, koordinavimo ir viešumo požiūriais, ir kadangi šios nelaimės dar kartą parodė, kad reikia sukurti ES greitojo reagavimo pajėgumus (Europos civilinės saugos pajėgas),
G. whereas lessons learned from recent crises continue to demonstrate the need to improve the EU’s disaster response in terms of efficiency, coordination and visibility, and whereas these disasters have once again highlighted the need for an EU rapid response capability (European civil protection force),
a) pripažįsta, kad, įtraukus civilinę saugą ir humanitarinę pagalbą į vieno Komisijos nario, atsakingo už humanitarinę pagalbą ir reagavimą į krizes, portfelį, Komisijoje sukuriama didesnė sinergija ir padedama labiau suderinti bendrus ES reagavimo į nelaimes pajėgumus;
(a) acknowledges that the inclusion of civil protection and humanitarian aid within the portfolio of a single Commissioner responsible for Humanitarian Aid and Crisis Response creates better synergies within the Commission and helps enhance the coherence of the overall EU disaster response;
b) ragina labiau integruoti ECHO GD civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos darbo metodus ir kartu išsaugoti jų ypatybes aiškiai nustačius skirtumą ir apibrėžus jų vaidmenį, kad būtų galima maksimaliai sustiprinti sąveiką ir papildomumą bei padidinti veiksmingumą; taip pat ragina, kad karinis ir civilinis personalas ir humanitarinės pagalbos teikėjai, dalyvaujantys reagavimo į nelaimę ar humanitarinės pagalbos operacijose, imtųsi veiksmų vadovaudamiesi neutralumo, nepriklausomumo ir nešališkumo principais;
(b) calls for greater integration between civil protection and humanitarian working methodologies within DG ECHO, while preserving their specific features by maintaining a clear distinction and demarcation of roles between them, in order to maximize synergies and complementarities and to enhance efficiency; calls also for military and civilian personnel and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
c) pakartoja, kad civilinės saugos ištekliai, naudojami per humanitarinę krizę, turi būti grindžiami poreikiais, turi papildyti humanitarinės pagalbos priemones ir būti su jomis suderinti, kaip numatyta Europos konsensuse dėl humanitarinės pagalbos ir Jungtinių Tautų gairėse (Oslo gairės), siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi humanitarinių neutralumo, humaniškumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principų;
(c) reiterates that the use of civil protection resources, where deployed in any humanitarian crisis, should be needs driven and complementary to, and coherent with, humanitarian aid , in accordance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the United Nations guidelines (Oslo guidelines), with a view to ensuring compliance with the humanitarian principles of neutrality, humanity, impartiality and independence;
d) primygtinai ragina, kad ištikus stichinei ar žmogaus sukeltai nelaimei teikiant ES pagalbą, jei įmanoma, turėtų būti siekiama padėti vietos ekonomikai, pvz., perkami vietoje ar regione pagaminti maisto produktai, taip pat ūkininkams suteikiamos būtinos medžiagos, kad būtų atgaivinta kaimo ekonomika;
(d) insists that EU assistance in the event of natural or man-made disasters should aim, wherever possible, at helping the local economy, for example by purchasing locally or regionally produced foodstuffs as well as providing the necessary materials for farmers in order to relaunch the rural economy;
e) ragina Tarybą ir Komisiją išsamiau paaiškinti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir Komisijos sudarytus bendradarbiavimo ir koordinavimo susitarimus siekiant valdyti atsaką į didelio masto nelaimę už Europos Sąjungos teritorijos ribų;
(e) asks the Council and the Commission to clarify the arrangements for cooperation and coordination between the European External Action Service (EEAS) and the Commission for the management of a large-scale disaster response outside the territory of the European Union;
f) siūlo tam tikroje vietoje imtis koordinuojamų veiksmų bendradarbiaujant su nelaimės ištiktos valstybės vyriausybe ir pasitelkiant ES ir valstybių narių atstovus vietoje, kad būtų galima užtikrinti tikslingą ir kompetentingą atsaką nelaimės ištiktose vietovėse;
(f) suggests localised coordination efforts, in cooperation with the national government of the affected state, using EU and Member States' representatives on the ground to ensure a targeted and competent response to affected localities;
h) ragina nedelsiant sukurti ES civilinės saugos pajėgas, kurios turi būti atitinkamai aprūpintos būtinomis technologijomis ir techniniais ištekliais;
(h) calls for the immediate establishment of an EU Civil Protection Force which must be adequately equipped with the necessary technological and technical resources ;
i) taip pat ragina, kad, vykdant operacijas įvykus stichinei nelaimei, būtų geriau koordinuojama valstybių narių humanitarinės pagalbos agentūrų, civilinės saugos mechanizmų ir Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato bei bet kokių būsimų Europos civilinės saugos pajėgų veikla;
(i) calls also, in the context of operations following a natural disaster, for better coordination between the humanitarian agencies and the civil protection mechanisms of the Member States and DG ECHO, and any future European civil protection force;
j) ragina Komisiją kartu su paramą gaunančių šalių nacionalinėmis vyriausybėmis, vietos valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis parengti programas atsižvelgiant į bendruomeninius nelaimių prevencijos ir atsakomųjų veiksmų valdymo pajėgumus;
(j) urges the Commission to develop programs with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries with regard to community-based disaster prevention and response management capacity;
k) ragina Tarybą pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimti priemones (kurias turi pasiūlyti Komisija) siekiant tobulinti esamo ES civilinės saugos mechanizmo, kuris šiuo metu grindžiamas valstybių narių ad hoc ir savanorišku indėliu, nuspėjamumo ir išankstinio planavimo pajėgumus; siūlo, kad šios priemonės apimtų susitarimus, kurie jau išbandyti vykdant ES parengiamuosius veiksmus, įskaitant ES lygmens lėšas, savanorišką išteklių sutelkimą, esamų pajėgumų apibrėžimą, galimų įvykių nustatymą ir tolesnės mokymo veiklos plėtrą;
(k) encourages the Council to adopt , under the ordinary legislative procedure, measures (to be proposed by the Commission) for improving the predictability and the forward-planning capacity of the current EU civil protection mechanism, which is currently based on ad-hoc and voluntary contributions from Member States; suggests that these measures may include arrangements tested under the EU Preparatory Action including EU-level assets, voluntary pooling of resources, mapping of existing capacities, identification of scenarios and the development of further training activities;
l) taip pat ragina sudaryti realius biudžetus, iš kurių asignavimai veiksmams įvykus stichinei nelaimei ar humanitarinei pagalbai būtų skiriami atsižvelgiant į ankstesnių metų išlaidas;
(l) calls also for realistic budgets in which appropriations for natural disasters or humanitarian action are allocated on the basis of previous years' spending;
m) laikosi nuomonės, kad ES civilinės saugos pajėgos turėtų būti grindžiamos ES civilinės saugos mechanizmu, turėtų padėti optimizuoti esamas priemones, kurios taptų veiksmingesnės ir viešesnės, apimti savanorišką egzistuojančių logistikos ir žmogiškųjų išteklių sutelkimą mokymų reaguoti nelaimės atveju ar nelaimių valdymo vystant iniciatyvas, kurių imtasi vykdant parengiamuosius veiksmus, srityje, taip pat šios pajėgos turėtų būti pajėgios užtikrinti pirmosios pagalbos suteikimą per 24 valandas po nelaimės;
(m) considers that the EU civil protection force should build on the EU Civil Protection mechanism, should optimise the tools available, which would gain in efficiency and visibility, should involve the voluntary pooling of existing logistical and human resources with regard both to disaster-response training and disaster management by developing initiatives taken during preparatory actions, and it should be capable of providing initial aid within 24 hours of the occurrence of a disaster;
n) rekomenduoja, kad ES civilinės saugos pajėgos būtų grindžiamos principais, pagal kuriuos jos turėtų:
(n) recommends that the EU civil protection force be based on the principles that it should:
– būti pagrįstos poreikių, dalyvaujant visiems humanitarinės pagalbos teikėjams, vertinimu,
- be based on an assessment of needs, with the participation of all humanitarian actors,
– būti civilinės,
- be civilian
– veikti vadovaujant Europos Sąjungai,
- operate under the banner of the EU
– laikytis tarptautinės humanitarinės teisės,
- observe international humanitarian law
– gerbti valstybių narių savanorišką dalyvavimo planuojamame susitarime pobūdį,
- respect the voluntary nature of the Member States’ participation in the intended arrangements
– remtis vadinamuoju naštos pasidalijimo principu,
- be based on the principle of burden-sharing
– būti pasirengusios ES nepriklausančių šalių dalyvavimui,
- be open to contributions from non-EU countries
– pripažinti JT visuotinį vaidmenį koordinuojant tarptautinės pagalbos teikimą už Europos Sąjungos teritorijos ribų,
- recognise the UN’s overall role in coordinating international relief outside the territory of the European Union;
– būti prevencinės atsižvelgiant į konkrečius scenarijus;
- be organised on a preventive basis, according to specific scenarios;
o) mano, kad visų pirma tuomet, kai vykdomos humanitarinės pagalbos operacijos, ES, remdamasi tuo, kas išmokta vykdant intervencines priemones Haityje ir Pakistane, pagal galimybes veiksmų turėtų imtis tuomet, kai koordinavimą vykdo JT, ir dėmesį telkti į tas sritis, kuriose jos intervencija gali užtikrinti didesnę pridėtinę vertę;
(o) considers that, with particular reference to humanitarian aid operations, and based on the lessons learned from intervention in Haiti and Pakistan, the EU should, as far as possible, operate under the coordinating umbrella of the UN, concentrating on those fields where its intervention can contribute greater added value;
q) mano, kad ES galėtų finansuoti papildomus civilinės saugos modulius, atsižvelgiant į tam tikrus konkrečius reikalavimus tais atvejais, kai nustatomos spragos ir kai Europos lygmeniu galima sukurti pridėtinę vertę, ir pabrėžia, kad būtina padidinti transporto ir parengties padėtyje esančių transporto modulių kūrimo finansavimą;
(q) considers that additional civil protection modules could be financed by the EU for certain specific requirements where gaps have been identified and where the European level would add value, and stresses the importance of increasing funding for transport and developing standby transport modules;