natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tarptautinės darbo organizacijos aiškinamasis pranešimas „Pasauliniai tvaraus vystymosi uždaviniai.
ILO Background Note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs', G8 Labour and Employment Ministers Conference, Niigata, Japan, 11 to 13 May 2008. .
Ekologiškų darbo vietų kūrimo strategijos“, G8 valstybių užimtumo ir darbo ministrų konferencija, Niigatos prefektūra, Japonija, 2008 m. gegužės 11–13 d. , pagal kurią „ekologiškos darbo vietos“ yra ne tik tiesiogiai su aplinkos apsauga susijusios užimtumo sritys.
Green jobs are not restricted to employment sectors which are directly connected with environmental protection.
Darbo vieta yra ekologiška veikiau tuomet, kai ji prisideda pereinant prie tvarios ekonomikos, prisideda prie energijos taupymo, atsinaujinančiosios energijos vartojimo, gamtos išteklių tausojimo, ekosistemos ir biologinės įvairovės išlaikymo ir atkūrimo bei oro taršos ir atliekų susidarymo mažinimo.
In fact, a job is green if it contributes to change towards sustainable management, helps save energy, uses renewable energy, preserves natural resources, sustains and restores biological diversity and avoids waste and air pollution.
Remdamasi šia apibrėžtimi, nepritariu Komisijos nuomonei, kad daugiausia ekologiškų darbo vietų esama pažangiųjų technologijų srityse, ir pritariu TDO išvadoms, kad bet kokios kvalifikacijos darbas labai susijęs su perėjimu prie didesnio tvarumo, o dėl to atsiranda būtinybė analizuoti švietimo, tęstinio mokymo ir su ekologija susijusio švietimo poreikį apskritai.
On the basis of this definition, I do not share the Commission's view that green jobs are found particularly in cutting-edge technology, but, rather, share the ILO's conclusions that all qualification bands are decisively affected by a change towards more sustainability, which leads to a different analysis of vocational education and training requirements and of the need for ecological education in general.
Atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo sričių plėtojimo ir rėmimo teigiamas šalutinis poveikis yra didžiulis.
The positive side effect of the expansion and the promotion of the renewable energies and energy efficiency sector is enormous.
Greenpeace tyrime
The Greenpeace study
EREC) pranešimas „Pastangos klimatui apsaugoti: atsinaujinanti energija ir ekologiškų darbo vietų revoliucija“. nurodoma, kad užimtumo potencialas atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse visame pasaulyje – daugiau kaip 8 mln. darbo vietų.
Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution' of 2009, estimates the global job potential of the renewable energy and energy efficiency sector at over 8 million.
Šia prognozę patvirtina Vokietijos patirtis, iš kurios matyti, kad intensyvi atsinaujinančiosios energijos sektoriaus plėtra turi tiesioginį poveikį darbo vietoms.
Experiences in Germany confirm these forecasts and clearly show that strong expansion of the renewable energy sector has a direct effect on jobs.
Nuo 2000 m., kai buvo priimtas šis įstatymas, įskaitant netiesioginį jo poveikį užimtumui, užimtumas nuolat augo.
Including indirect effects on employment, the Act has ensured regular job increases since it entered into force in 2000.
Prognozuojama, kad iki 2020 m. įdarbintųjų dar padaugės 400 000.
Forecasts reckon that there will be 400 000 more employees by 2020.
Europos Komisijos tyrime dėl užimtumo Europoje 2009 m., bendruosiuose apskaičiavimo modeliuose neatsižvelgta į tai, kad užimtumo didėjimą naujuosiuose tvariuose sektoriuose, pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos, Vokietijoje papildomai stabilizuoja didėjantis eksportas
The fact that the increases in employment in new sustainable sectors such as renewable energy in Germany are also stabilised by increasing exports was not taken into account in the Commission’s net calculation models in its study
Europos Komisija, „U˛imtumas Europoje 2009 m.“ .
European Commission 'Employment in Europe 2009'. on employment in Europe in 2009.
Komisija bendruosius didėjimo duomenis apskaičiuoja tik remdamasi ES vidaus rinkos duomenimis ir neatsižvelgia į potencialą, kurį ES gali turėti būdama visuotinė lyderė pereinant prie tvarios ekonomikos.
The Commission determines the net increase figures on the basis of the EU internal market alone and forgets the EU’s potential of assuming a global pioneering role in the change towards a sustainable economy.
Tačiau sėkmingam Vokietijos pavyzdžiui labai didelės įtakos turėjo tai, kad Atsinaujinančiosios energijos įstatymu, Įstatymu dėl energetinio paso ir valstybės remiamomis kreditų programomis investuotojams buvo sukurtos ilgalaikės ir patikimos bendrosios sąlygos.
However, the success of the German example essentially depends on the long-term and dependable framework conditions which the Renewable Energy Act (EEG), the law on Energy Performance Certificates and state funded loan programmes have been giving investors.
Nenustačius tokių aiškių politinių ir finansinių krypčių darbo rinkos potencialo pasiekti neįmanoma.
Without these clear political and financial decisions, the job market potential cannot be developed.
Kitos ES šalys seka Vokietijos pavyzdžiu.
Other EU countries are now following the German example.
Valstybės narės pagal savo kompetenciją turi veikti nedelsdamos.
Within their area of competency, the Member States should follow quickly.
Tai taip pat reiškia, kad perėjimas prie tvarios ekonomikos turi būti įtvirtintas kaip pagrindinis tikslas visose ES lėšų skyrimo procedūrose, ypač struktūrinių fondų.
This also means that the change towards a sustainable economy should be established as a key objective for all EU funding award procedures, and for the structural funds in particular.
Per ateinančius dešimt metų turime nuolat spartinti investicijas.
In the next ten years, we need to systematically initiate the necessary investments.
Tikrąjį darbo vietų potencialą, kurį gali suteikti naujas tvarus vystymasis, apskaičiuoti sunku ir todėl šio pranešimo įžangoje nurodytuose tyrimuose pateikti konkretūs skaičiai neaiškūs ir iš dalies prieštaringi, nes skaičiavimai labai skirtingi ir priklauso nuo to, kokiomis bendrosiomis sąlygomis remtasi.
The real job potential of new sustainable development is difficult to measure and the studies mentioned in the preamble to this report are accordingly vague regarding precise figures and partly contradict each other.
Tai matyti ir iš transporto sektoriaus pavyzdžio.
The calculations diverge too much, dependent on the framework conditions.
Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programos tyrime
This is shown by the example of the transport sector.
2008 m.
The UNEP study
Tinkamo darbo kūrimas tvariame, mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų pasaulyje“. analizuojamas judumo miestuose pokytis – perėjimas nuo individualaus transporto variklinėmis transporto priemonėmis prie veiksmingų vietinių viešojo transporto sistemų – ir nurodomas užimtumo potencialo koeficientas – nuo 2,5 iki 4,1.
UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World' of 2008. investigates the shift in urban mobility from individual motor transport towards efficient local public transport systems and gives a multiplication figure for the employment potential of 2.5 to 4.1.
Dėl paramos planų, kuriuos Komisija taiko iki šiol, vietinio viešojo transporto sektorius patiria didžiulį spaudimą.
However, using the scenario of the Commission’s current funding, the local public transport sector comes under enormous pressure.
Elektrinių automobilių plėtotei skiriami didžiuliai mokslinių tyrimų ir pramonės ištekliai, o viešojo transporto sektoriui ir atitinkamoms transporto priemonėms netaikoma jokių paramos programų.
Whilst huge funds are available for research and industry to develop electric cars, the local public transport sector and vehicles are excluded from funding programmes.
Miestuose abi judumo formos tiesiogiai konkuruoja.
In urban areas, both kinds of mobility are in direct competition with each other.
Užimtumo potencialas, kurį gali suteikti tvarus judumas, galėtų visiškai atsiskleisti tik jei nustačius politines bendrąsias sąlygas ir finansines kryptis būtų atskleistas ir tvariojo judumo potencialas.
The possible employment potential of sustainable mobility could only really be developed if it were opened up by political framework conditions and financial decisions.
Kaip ir viešojo transporto sektoriuje, dviračių transporto potencialas – pardavimas ir paslaugos.
The potential of bicycle transport related retail and service is similar to that of public transport.
Ekologiniu aspektu pirmenybė teiktina abiem šioms judumo formoms, o ne elektriniams automobiliams.
In their ecological ranking, both forms of transport are preferable to the electric car.
Nauja tvari socialiai integruotos Europos ekonomika
A new sustainable economy for a social and inclusive Europe
Perėjimas prie tvarios ekonomikos yra ne tik ekologinė būtinybė, bet ji turi būti ir mūsų Socialinės Europos strategijos dalis.
The change towards a sustainable economy is not only an ecological necessity, but should also be part of our strategy for a social Europe.
Ar jis bus sėkmingas, labai priklauso nuo to, ar jį pripažins Europos Sąjungos piliečiai, o tai galime pasiekti, jei parodysime, kad mūsų perėjimo prie tvarios ekonomikos strategijose atsižvelgiama į socialinį aspektą, o ilguoju laikotarpiu gali padidėti užimtumas, pagerėti darbo sąlygos ir sustiprėti socialinis saugumas.
Successful change essentially depends on acceptance by Europeans, and this acceptance can only be achieved if we can show that our strategies for the change towards a sustainable economy are socially just and lead, in the long term, to higher employment, better working conditions and increased social security.
Naujos tvarios ekonomikos tikslas turi būti socialinis ir ekologinis tvarumas, o tokios strategijos pagrindas yra socialiai orientuotas reorganizavimo valdymas.
The objective of a new sustainable economy should be social and ecological sustainability, and socially fair transformation management is the corner stone of this strategy.
Geras darbas
Good work
Ypač aktualus yra ir darbo vietų kokybės klausimas.
The issue of job quality is particularly relevant.
Daugėja nestabilių darbo sutarčių su žemos kvalifikacijos darbuotojais.
In the lower qualification band, precarious employment contracts are on the increase.
Remdamasi Europos Vadovų Tarybos pateikta išsamia tvarios ekonomikos apibrėžtimi, manau, kad pranešimo tikslas ne tik skaičiais įvardyti ekologiškų darbo vietų potencialą – aš nagrinėjau ir klausimą, ar ekologiškomis darbo vietomis galima užtikrinti geras darbo sąlygas ir kaip perėjimas prie tvarios ekonomikos gali būti labiau socialiai orientuotas.
On the basis of the European Council’s comprehensive definition of sustainable development, I believe that the report’s aim is not to consider green job potential merely numerically, but I have also explored the issue of ensuring good working conditions for green jobs and the question of how the change towards a sustainable economy can be implemented in a socially fair manner.
Atliekant tyrimus šiam pranešimui greitai paaiškėjo, kad darbo sąlygų aspektas naujuosiuose sektoriuose yra pagrindinis dalykas.
During the research for this report, it soon became clear that working conditions are a key issue in new industries.
Ir saulės energijos sektoriuje, pavyzdžiui, Rytų Vokietijoje, dirbantys asmenys, ir tie, kurie dirba vėjo jėgainių pramonėje, skundžiasi dideliu gamybos spaudimu, o dėl jo, taip pat dėl tarptautinio konkurencinio spaudimo, atlyginimai yra maži, o darbo sąlygos blogos.
Both employees in the solar industry, in eastern Germany for example, and representatives of the wind power industry criticise the high pressure for productivity, which, together with the pressure from international competition, leads to low wages and bad working conditions.
Tokiomis sąlygomis itin sunku pritraukti darbuotoją į kitą sektorių, pavyzdžiui, iš anglies pramonės, kur dėl ilgų tradicijų susiformavo geros darbo sąlygos ir socialinis saugumas.
Under these conditions, it is very difficult to convince employees to change industry, for example from the coal industry, which has over the years obtained good working conditions and social protection.
Kalbantis su darbdavių asociacijų ir profsąjungų atstovais aiškėja, jog naujuosiuose sektoriuose didelė problema yra ir darbdaviams, ir darbuotojams atstovaujančių struktūrų trūkumas.
In discussions with employers' associations and trade unions, it becomes clear that the main problem in these new sectors is the absence of representative bodies on both sides.
Pirmaisiais projektais jau bandoma skatinti jų steigimą ir mano pranešime šios pastangos aiškiai remiamos.
There are first projects aiming to promote the creation of such bodies, and my report clearly supports these endeavours.
Kokybės reikalavimai
Qualification requirements
Socialiai orientuotas perėjimas prie tvarios ekonomikos reiškia, kad sprendžiamas žmonių švietimo ir tęstinio mokymo klausimas.
Socially fair change also means addressing the issue of people’s education and training.
Viena vertus, svarbu užtikrinti, kad būtų išnaudotas tvarios ekonomikos teikiamas darbo vietų potencialas.
Firstly, this means ensuring that the job potential of the green economy can actually be used.
Tačiau augimo potencialą kai kuriuose sektoriuose galima išnaudoti tik jei tam bus pasiruošę pakankamai reikiamai išsilavinusių darbuotojų.
Only if sufficiently well educated/trained employees are available can the growth potential in certain sectors be fulfilled.
Kita vertus, reikia užtikrinti, kad perėjimas prie tvarios ekonomikos suteiktų galimybę visiems – jauniems, seniems, moterims, darbo rinkoje dalyvaujantiems ir nedalyvaujantiems asmenims.
Secondly, it should be ensured that change bears opportunities for all – young and old people, women, insiders and outsiders on the job market.
Šiandien dar negalima tiksliai pasakyti, kokios kvalifikacijos ir kiek darbuotojų reikės.
Today, we do not know yet for certain what qualifications will be needed to what extent.
Tačiau aišku, kad švietimo ir tęstinio mokymo pasiūlymus bei mokymosi visą gyvenimą strategijas iš anksto turime orientuoti į tvarumą.
However, it is clear that we should anticipate by orientating the education and training offer and life-long learning strategies towards sustainability.
Bus reikalingos individualios programos siekiant užtikrinti, kad ir, pavyzdžiui, trisdešimt metų anglies pramonėje pradirbusi darbuotoja turėtų galimybę pereiti į kitą sektorių.
Custom-made programmes will be necessary to ensure that also, for example, a female worker who has worked for 30 years in the coal industry has the opportunity to change.
Kad būtų galima sėkmingai valdyti didelį naujos kvalifikacijos darbuotojų, perkvalifikavimo ir tęstinio mokymo poreikį, reikia analizuoti, kokioms darbuotojų ir darbo ieškančių žmonių grupėms ypač reikalinga parama, ir planuoti atitinkamas priemones.
In order to successfully manage the considerable need for new qualifications, retraining and further training, it should be analysed which employee and jobseeker groups need particular support, and the relevant measures should be planned.
Socialiai orientuotas perėjimas prie tvarios ekonomikos
Socially fair change
Pereiti prie tvarios ekonomikos reikia didelio lankstumo, kai kada – net judumo.
Change requires a high level of flexibility, and even mobility in some cases.
Iš dažnai primenamo Danijos pavyzdžio matyti, kad žmonės didelį lankstumą darbo rinkoje suvokia kaip galimybę, o ne kaip pavojų tik jei valstybinės sistemos ir stipri socialinė partnerystė užtikrina socialinį saugumą, o numatomas kvalifikacijos valdymas suteikia perspektyvą.
The frequently quoted Danish example shows that people perceive a high level of flexibility on the job market as an opportunity and not as a threat if social security is provided by state systems and strong social partnerships and if anticipatory qualification management offers perspectives.
Kad perėjimas prie tvarios ekonomikos būtų sėkmingas, būtina, kad reikiamuose pokyčių etapuose darbuotojai būtų socialiai apsaugoti.
It is a requirement for successful change towards a sustainable economy that, in the required phases of change, workers should be safeguarded by social security.
Nuomonės referentas: Edward Scicluna
Rapporteur: Edward Scicluna
2. pabrėžia, kad rengiant Europos užimtumo strategiją turi būti atsižvelgta į ekonominį klimato kaitos poveikį Europos darbo rinkoms, į ekonominę veiklą, skirtą prisitaikyti prie šių pokyčių, ir į kitą veiklą, kurią lemia politikos pokyčiai, susiję su siekiu švelninti klimato kaitą;
Maintains that a European employment strategy has to give consideration to the economic effects of climate change on European labour markets, economic activities designed to adapt to such changes, and other activities resulting from policy changes aimed at alleviating climate change;
6. pabrėžia, kad, pasak EBPO, ekologiškų prekių ir paslaugų sektorius gali užtikrinti darbo vietas įvairių įgūdžių ir gebėjimų asmenims, įskaitant žemos kvalifikacijos darbininkus, ir ragina Komisiją skirti ypač daug dėmesio šiai pažeidžiamai grupei;
Notes that, according to the OECD, the environmental goods and services sector has the potential to provide jobs for a wide range of skills and abilities, including low-skilled workers, and calls on the Commission to pay special attention to this vulnerable group;
9. pabrėžia, kad norint pereiti prie ekologiškos ekonomikos būtina rengti adekvačias švietimo ir lavinimo programas, o kai kuriais atvejais universitetai turės svarstyti galimybes siūlyti visiškai naujų sričių studijas ir dalykus, ir ragina valstybes nares nedelsiant spręsti esamų darbuotojų kompetencijos spragų ir ekologiškų pramonės šakų reikmių klausimus;
Stresses that the transition to a green economy will require adequate training and educational programmes, and that in some cases universities need to consider offering entirely new fields of study and majors, and encourages the Member States, as a matter of urgency, to address the skill gap that already exists between available workers and the needs of green industries;
14. reiškia susirūpinimą dėl nepakankamo darbo jėgos judumo ES vidaus rinkoje; pažymi, kad teberibojamas laisvas darbo jėgos judėjimas iš naujųjų valstybių narių ir socialinių teisių perkėlimas;
Expresses its concern over the lack of labour mobility in the EU’s internal market; points out that there are still restrictions on the free movement of labour from the new Member States, and that the portability of social rights is limited;
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
14. ragina Komisiją vykdant visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą įtraukti devintąjį pagrindinį gebėjimą, susijusį su aplinka, klimato kaita ir tvariu vystymusi, kuris yra labai svarbus žinių visuomenėje;
Calls on the Commission to incorporate a ninth key competence relating to the environment, climate change and sustainable development – which is essential in a knowledge society – into the framework for lifelong learning;
13. dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija),
13. of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast version),
A. kadangi dėl ekonominės ir finansų krizės labai nukentėjo nacionaliniai valstybės biudžetai,
A. whereas the economic and financial crisis has seriously affected national public budgets,
B. kadangi, remiantis Žaliosios knygos dėl demografinių pokyčių (COM(2005)94) duomenimis, 2005–2030 m.
B. whereas figures in the Green Paper on Demographic Change (COM(2005) 94) show that the working age population of the EU will fall by 20.8 million (6.8%) between 2005 and 2030 and whereas the number of people aged over 60 is now increasing twice as fast as it did before 2007 – by about two million every year compared to one million previously,
6. ragina Komisiją ir valstybes nares toliau reformuoti finansines priemones, kad jos būtų ekologiškesnės ir ilgalaikiškesės ir kad būtų pritraukta privačių investicijų, o ateityje sukurta daugiau geresnių darbo vietų;
Calls on the Commission and Member States to make progress in reforming financial instruments to make them greener and more long-term-oriented in order to attract private investment and create more and better jobs with a view to the future;
17. mano, kad perėjimas prie naujos tvarios ekonomikos ir bendrovių ar sektorių gamybos procesų pokyčiai turėtų vykti kartu su atitinkamais mokymais, ypač jaunimo profesiniu mokymu, ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programomis, visų pirma skirtomis pažeidžiamoms vyresnių nei 50-ties metų amžiaus asmenų grupėms, ir kad tai taip pat padės sukurti naujų darbo vietų; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti tokių mokymų ir programų teikimą; pabrėžia glaudesnio dialogo svarbą srityse, kuriose reikalingi socialiniai pokyčiai, siekiant prisitaikyti prie naujos tvarios ekonomikos – ypač įmonėse, kurių veiklai naudojamas iškastinis kuras; ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius užtikrinti, kad šis dialogas įvyktų, o ekologinė transformacija būtų vykdoma sąžiningai;
Considers that the transition to a new sustainable economy and changes in companies’ or sectors’ production processes should be accompanied by adequate training, especially vocational training for young people, and lifelong learning programmes, particularly for the more vulnerable group of the over-50s, and that this will also generate new jobs; thus calls on the Commission and the Member States to strengthen the provision of such training and programmes; stresses the importance of an enhanced dialogue, where social changes are required, to adapt to the new sustainable economy, particularly within companies whose activities are based on fossil fuels; calls on the Commission, the Member States and the social partners to ensure that this dialogue is held in order to make the ecological transformation fair;
21. pabrėžia viešojo sektoriaus, kuris yra puikus pavyzdys ir kuriame taikomi pažangūs pirkimo standartai, užtikrinamos paskatos ir teikiama informacija, ypač energetikos, infrastruktūros ir įrenginių kūrimo, taip pat transporto ir ryšių srityse, svarbą kuriant darbo vietas, kuriose būtų paisoma teisių; ragina Komisiją ir valstybes nares ne tik skatinti vietos gaminių dalies išlygas ir visaapimančios tvarios ekonomikos sąlygomis veikiančias įmones, pirmiausia, MVĮ, bet ir aplinkos apsaugos ir socialinių standartų įtrauktį, ypač ikiprekybinių pirkimų srityje;
Stresses the importance of the public sector leading by example, adopting progressive procurement standards and providing incentives and information, especially in the areas of energy, construction of infrastructure and facilities, transport and communications, for creating jobs with rights; calls on the Commission and the Member States to promote, particularly in pre-commercial procurement, the inclusion of environmental and social standards, in addition to promoting local content clauses and enterprises operating in a sustainable and inclusive economy, especially SMEs;
23. dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti rekonstrukcijos fondo sėkmę, imtis naujos Bendrijos rekonstrukcijos iniciatyvos, įskaitant bandomuosius projektus, ir persiorientuoti į naują tvarią ekonomiką;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
Nuomonės referentė: Kerstin Westphal
Rapporteur: Kerstin Westphal
Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Regionai 2020 m.
Points out that the impact of climate change in Europe varies from one region to another, that according to a Commission study