natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lyčių nelygybės naikinimas siekiant vystymosi, http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf. , ir užaugina iki 90 proc. kai kurių kultūrinių augalų derliaus
http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf . and produce up to 90 % of some crops
Pasaulio ekonomikos forumas, „Galių moterims suteikimas.
World Economic Forum, Women’s Empowerment: Measuring the Global Gender Gap ’, 2005,
Pasaulinės lyčių nelygybės apskaičiavimas“, 2005, https://members.weforum.org/pdf/Global_Competitiveness_Reports/Reports/gender_gap.pdf. , svarstant biudžetus ir vykdant veiklą klimato kaitos srityje joms beveik nėra atstovaujama;
https://members.weforum.org/pdf/Global_Competitiveness_Reports/Reports/gender_gap.pdf . , yet they are virtually absent from budget deliberations and climate change activities;
J. kadangi 70 proc. skurdžių žmonių, gyvenančių mažiau nei iš 1 JAV dolerio per dieną, yra moterys ir moterims priklauso mažiau nei 1 proc. pasaulio turto; kadangi palyginti su vyrais, besivystančių šalių moterys pakartotinai investuoja žymiai daugiau savo pajamų į savo šeimas;
J. whereas, while 70 % of poor people living on less than USD 1 per day are women, women own less than 1 % of the world’s property; whereas, compared with men, women in developing countries reinvest considerably more of their income in their families;
K. kadangi šeimos planavimas gali padėti gerokai pagerinti motinos sveikatą bei šeimos dydžio kontrolę ir galiausiai padidinti moterų, kurioms vis dar užkraunama didžiausia atsakomybė už vaikų priežiūrą, nepriklausomybę ir sumažinti jų darbo krūvį taip padidinant moterų ir jų šeimų atsparumą klimato kaitos poveikiui, kaip nustatyta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais priimtame 20 metų plane;
K. whereas family planning can significantly improve maternity health and control over family size and ultimately increase the independence and reduce the workload of women who are still seen as primarily responsible for childcare, increasing the resilience of women and their families to climate change impacts, as indicated in the 20-year plan adopted by the International Conference on Population and Development;
L. atkreipia dėmesį, kad aplinkosaugos problemos, kurias sukelia ir didina klimato kaita, šiuo metu lemia priverstinės migracijos didėjimą, ir kadangi todėl esama vis didesnio ryšio tarp prieglobsčio prašytojų ir vietovės, kuriose blogėja aplinkos būklė; kadangi būtina geriau apsaugoti pabėgėlius dėl klimato kaitos ir juos perkelti, ir ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausioms moterims;
L. whereas environmental problems – caused and exacerbated by climate change – are currently responsible for the growth of forced migration, and whereas there is therefore an increasing link between asylum-seekers and areas of environmental decline; whereas there is a need for better protection and resettlement of ‘climate refugees’, and for special attention to be given to women who are most vulnerable;
M. kadangi iš 27 mln. pasaulio pabėgėlių 75–80 proc. sudaro moterys ir vaikai
M. whereas between 75 and 80 % of the world’s 27 million refugees are women and children
N. kadangi sprendimų priėmimo procese ir ypač derybose dėl klimato kaitos moterų atstovaujama dalis tebėra nepatenkinama ir beveik nepadaryta jokios pažangos; kadangi moterys sudaro tik 12–15 proc. delegacijų vadovų ir apie 30 proc. delegacijų narių;
N. whereas the proportion of women in political decision-making and especially in climate change negotiations is still unsatisfactory and little to no progress has been made; whereas women account for only 12 to 15 % of heads of delegation and around 30 % of the delegates;
O. kadangi du trečdaliai neraštingų pasaulio žmonių yra moterys
O. whereas two thirds of the world's illiterate persons are women
P. kadangi gaivalinės nelaimės daro didelį vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį švietimui, sveikatai, struktūriniam skurdui ir gyventojų perkėlimui, ir kadangi vaikai priklauso grupei, kuri yra ypač pažeidžiama dėl gaivalinių nelaimių poveikio; kadangi matyti aiški gaivalinių nelaimių ir mokyklos lankomumo lygio mažėjimo sąsaja, ir kad dėl nelaimių gerokai padidėja lyčių nelygybė mokyklose;
P. whereas natural disasters have a major medium- and long-term effect on education, health, structural poverty and population displacement, and whereas children make up a group particularly vulnerable to the effects of natural disasters; whereas there is a clear link between the occurrence of disasters and reductions in the level of school attendance, and whereas disasters exacerbate considerably the gender gap at school level;
Q. kadangi dėl klimato kaitos atsirandančios sausros ir vandens stoka moteris verčia dirbti daugiau, kad galėtų užtikrinti vandens, maisto ir energijos gavimą, ir kadangi jaunuoliai dažnai palieka mokyklas, kad galėtų padėti savo motinoms atlikti šias užduotis;
Q. whereas droughts and water shortages resulting from climate change force women to work more in order to provide water, food and energy, and whereas young people frequently abandon school to help their mothers in these tasks;
R. kadangi moterys taip pat yra galinga pokyčius lemianti jėga, visame pasaulyje aktyviau dalyvauja pilietinės visuomenės veikloje ir aktyvus jų dalyvavimas visose kovos su klimato kaita srityse padėtų užtikrinti teisingesnę, visapusiškesnę ir veiksmingesnę kovos su klimato kaita politiką tiek prisitaikymo prie klimato kaitos, tiek jos švelninimo požiūriu;
R. whereas women are also powerful agents of change and are globally more active in civil society activities, and their full participation in every aspect of the fight against climate change would ensure fairer and more comprehensive and effective policies to tackle climate change, with regard to both adaptation and mitigation aspects;
S. kadangi dėl savo atsakomybės valdyti nepakankamus gamtinius išteklius, moterys įgyja svarbių žinių, susijusių su poreikiu turėti tvaresnę aplinką, kuri joms galbūt leistų atlikti tam tikrą vaidmenį, į kurį reikėtų atsižvelgti gerinant prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimo strategijas;
S. whereas, on account of their responsibilities when it comes to managing scarce natural resources, women acquire important knowledge regarding the need for a more sustainable environment, giving them a potential role to play – which should not be disregarded – in improving adaptation and attenuation strategies for climate change;
T. kadangi nelaimių prevencijos, prisitaikymo prie nelaimių ir jų padarinių švelninimo priemonių ar finansavimo nepakaks, jeigu jų kūrimo procesuose, priimant sprendimus ir įgyvendinant aktyviai nedalyvaus moterys; kadangi, pvz., Tuniso, Nikaragvos, Salvadoro ir Hondūro geroji patirtis parodė, kad moterų žinios ir dalyvavimas padeda išsaugoti gyvybes valdant nelaimes, didinti biologinę įvairovę ir gerinti vandentvarką, didinti aprūpinimo maistu saugumą, užkirsti kelią dykumėjimui, apsaugoti miškus ir palaikyti visuomenės sveikatą;
T. whereas mechanisms or financing for disaster prevention, adaptation and mitigation will remain insufficient unless they incorporate women’s full participation in design processes, decision making and implementation; whereas good practices from, for example, Tunisia, Nicaragua, El Salvador and Honduras have demonstrated that women’s knowledge and participation save lives through disaster management, boost biodiversity, improve water management, enhance food security, prevent desertification, protect forests and support public health;
1. pripažįsta, kad klimato kaita, be kitų katastrofiškų padarinių, dar didina ir lyčių diskriminaciją, pabrėžia, kad pavojingos klimato kaitos sustabdymas turi būti didžiausias ES ir vidaus, ir išorės politikos prioritetas;
Recognising that climate change exacerbates gender discrimination in addition to its other catastrophic effects, emphasises that averting dangerous climate change must be the highest priority of the EU both in domestic and external policy;
3 ragina Komisiją ir valstybes nares visais sprendimų priėmimo lygmenimis lyčių lygybės ir teisingumo lyčių srityje tikslus įtraukti į politiką, veiksmų planus ir kitas priemones, susijusias su tvariu vystymusi, nelaimių rizika ir klimato kaita, vykdant sisteminę lyčių analizę, nustatant į skirtingas lytis orientuotus rodiklius bei kriterijus ir plėtojant praktines priemones; pabrėžia, kad visais Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) derybų etapais, pradedant mokslo tyrimais ir analize, ir baigiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo strategijų planavimu, įgyvendinimu ir kūrimu, būtina atsižvelgti į lyčių lygybės principus;
3 Calls on the Commission and the Member States to include – at all levels of decision-making – gender equality and gender justice objectives in policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change, by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools; underlines that the climate change negotiation process must take into account the principles of gender equality at all stages, from research and analysis to design and implementation and the development of mitigation and adaptation strategies;
9. ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti su lyčių lygybe susijusius statistinius duomenis į visas su aplinka susijusias politikos sritis siekiant gerinti bendros moterų ir vyrų padėties, susijusios su klimato kaita, vertinimą;
Calls on the Commission and the Member States to mainstream gender-sensitive statistics in all environment-related policy areas, in order to improve the measurement of the general situation of women and men with regard to climate change;
12. ragina ES ir valstybes nares įvertinti, kiek su klimato kaita susijusia politika atsižvelgiama į moterų poreikius, ir primygtinai ragina rengiant su lyčių politika susijusią tvaraus vystymosi politiką taikyti lyčių lygybės aspektą;
Calls on the EU and the Member States to assess to what extent climate-related policies take account of women’s needs, and urges them to apply a gender-based perspective when formulating gender-sensitive sustainable development policy;
13. ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti lengvai naudojamas projektų poveikio lytims vertinimo viso projektų gyvavimo ciklo metu priemones, kokios yra taikomos vertinant plėtros projektus;
Calls on the Commission and the Member States to set up easy-to-use tools for gender impact assessments of projects throughout project life-cycles, such as the tools used for development projects;
28. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti moteris įgyti su aplinkos ir energetikos technika susijusį išsilavinimą ir profesiją, kadangi šios srities specialistų poreikis moterims užtikrins saugias ir perspektyvias darbo vietas ir bus labiau atkreipiamas dėmesys į moterų poreikius nustatant klimato politiką;
Calls on the Commission and the Member States to encourage women to pursue technical and scientific training and careers in the environmental and energy technology sectors, since the need for expertise in this area will guarantee women secure jobs with a stable future and ensure greater awareness of women’s needs when it comes to defining climate change policies;
Lyčių aspekto integravimas į viešojo transporto politiką Malmėje:
Gender mainstreaming in the public transportation policy in Malmö:
39. pažymi, kad ateityje didės aplinkos kaitos poveikis gyventojų migracijai ir perkėlimui ir kad, kaip teigia Jungtinių Tautų vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras, 80 proc. pasaulio pabėgėlių yra moterys ir vaikai; dar kartą primena, kaip svarbu nustatyti strategijas, kuriose būtų atsižvelgta į lyčių skirtumus, reaguojant į dėl klimato kaitos kylančias aplinkos ir humanitarines krizes; todėl mano, kad būtina skubiai ištirti, kaip valdyti ekologinę migraciją atsižvelgiant į lyčių skirtumus; tai reiškia, kad reikia pripažinti ir reaguoti į lyčių vaidmenis ir pareigas gamtos išteklių srityje, galbūt taip pat užtikrinti, kad bendruomenės turėtų joms reikiamų menkų išteklių ir kad atvykstantys migrantai būtų aprūpinami vandeniu;
Notes that the impact of environmental change on migration and displacement will increase in the future and that, according to the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), 80 % of the world’s refugees are women and children; reiterates the importance of identifying gender-sensitive strategies for responding to the environmental and humanitarian crises caused by climate change; takes the view, therefore, that urgent research is required on how to manage environmental migration in a gender-sensitive manner – this includes recognising and responding to gender roles and responsibilities in the area of natural resources and may include ensuring that scarce resources are available to communities in need and that water is provided for refugees;
40. ragina ES delegacijas paisyti principo, išdėstyto minėtoje jo rezoliucijoje dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17), ir užtikrinti, kad visose institucijose, priimančiose sprendimus dėl klimato politikos finansavimo, įskaitant Žaliojo klimato fondo valdybą ir galimas žemesnio lygmens valdybas, skirtas atskiriems finansavimo langams, būtų garantuota lyčių pusiausvyra;
Calls on the EU delegations to respect the principle set out in its aforementioned resolution on the climate change conference in Durban (COP 17), to ensure that gender balance in all climate finance decision-making bodies is guaranteed, including the Green Climate Fund Board and possible sub-boards for individual funding windows;
42. pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į moterų prioritetus ir poreikius finansavimo mechanizmuose ir kad nustatant finansavimo kriterijus, skiriant išteklius klimato kaita susijusioms iniciatyvoms, pirmiausia, vietos lygmeniu, ir į Ekologinio klimato fondo veiklą aktyviai įtraukti organizacijas, kurio skatina lyčių lygybę;
Stresses the need for financing mechanisms to reflect women's priorities and needs, and for the active involvement of organisations that promote gender equality in the development of funding criteria and the allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level and in the activities of the Green Climate Fund;
46. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita gali daryti neigiamą poveikį siekiant JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų, pirmiausia tikslų, susijusių su moterų padėtimi ir apsauga;
Points out with concern the negative impact climate change may have on the achievement of the UN Millennium Development Goals, in particular those linked to the condition and protection of women;
Tai, kad lyčių aspektas ir klimato kaita yra susiję, suvokta neseniai, ir iš tikrųjų šis aspektas į klimato politiką dar neįtrauktas.
Awareness of the links between gender and climate change has only recently developed and gender issues have yet to be fully integrated into climate change policies.
Tam nepalankios tarptautinės aplinkybės: visur tvyro abejonės dėl padėties baigus galioti Kioto protokolui ir kyla rizika, kad nebus sudarytas teisiškai privalomas tarptautinis susitarimas.
The international context is by no means propitious: the uncertainties hanging over the post-Kyoto world and the danger that no legally binding international agreement may be reached are felt everywhere.
Teisėtai nuogąstaujant, kad bus žengtas žingsnis atgal vykdant įsipareigojimus klimato srityje, kurie jau yra per maži, nuošalyje paliekami tokie klausimai kaip teisingumas klimato srityje ir atsižvelgimas į moterų pažeidžiamumą.
In the face of the legitimate fear that existing and already inadequate climate change commitments may be reneged on, issues of climate justice and addressing vulnerability tend to be overlooked.
Visų dėmesys sutelktas į šalis, kurių atstovai 2011 m. susitiks Durbane, o 2012 m. – Rio de Žaneire; derybų baigtis priklauso nuo jų gebėjimo nesivelti į ginčus ir nereikšti egocentriškų norų siekiant priimti susitarimą, kuris būtų ir teisiškai privalomas, ir pakankamai plataus užmojo, kad būtų patikimas.
The spotlight is on the countries meeting in Durban in 2011 and again in Rio in 2012, with the outcome of the negotiations hinging on their ability to set aside their differences and their own egocentric concerns in order to reach an agreement which is both binding and far-reaching enough to be credible.
Pranešime šie siekiai remiami.
Our report supports this process.
Kadangi bus patiriamas neproporcingas klimato kaitos poveikis moterims, jame pabrėžiame, kad kova su klimato kaita turi būti svarbus Europos Sąjungos prioritetas vykdant ir užsienio, ir vidaus politiką.
Since the effects of climate change will have a disproportionate impact on women, we wish to emphasise that climate change needs to be an absolute priority for the European Union, in terms of both foreign and domestic policy.
Į šias derybas, taip pat į daugelį nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamų politikos krypčių ir programų, pavyzdžiui, nacionalines prisitaikymo veiksmų programas (NAPAs), lyčių aspektas įtrauktas neseniai ir jis įtraukiamas ne visuomet.
In these negotiations, as in most national policies and programmes such as the NAPAs, the inclusion of a gender perspective is a recent and fragile development.
Nors tam tikruose sektoriuose (visų pirma besivystančių šalių žemės ūkio sektoriuje arba miško išteklių valdymo sektoriuje) lyčių aspektas vertinamas kaip pagrįstas, jis dar toli gražu nesuvokiamas kaip įvairioms sritims svarbus klausimas arba prioritetas sprendžiant skubius klimato klausimus ir žmonijos išlikimo problemą.
Although it is seen as legitimate in some sectors (particularly agriculture in developing countries and management of forest resources), it is still far from being seen as a cross-cutting issue or as a priority, when measured against the urgency of climate action and the dangers posed to human survival.
Pranešėja nori įrodyti ne tik tai, kad teisingumas klimato srityje yra būtinas klausimas, kurio negalime palikti nuošalyje, bet ypač tai, kad išplečiant diskusijas ir į jas įtraukiant šias temas bus galima rasti veiksmingesnius, pigesnius ir in fine teisingesnius sprendimus.
The rapporteur seeks not only to show that climate justice is a demand which cannot be ignored, but above all that it is by expanding our vision to take in such issues that more effective, less costly and, in the final analysis, more just solutions can be found.
Kadangi mūsų visuomenėse visur pastebima diskriminacija dėl lyties, atrodo labai svarbu įgyvendinant klimato politiką nebūti abejingiems šiuo klausimu, nes kitaip padėtis pablogės ir visų pirma nebus atsižvelgta į daugybę minčių, veiksmų ir priemonių, skirtų skubiai spręsti kovos su klimato kaita klausimą.
Since gender-based discrimination is found everywhere in our societies, we believe it essential that it be taken into consideration in climate policies in order to avoid worsening the situation and, above all, in order to tap into a whole reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms with which to tackle the urgency of the fight against climate change.
Pranešėja nori paminėti tris klausimus:
Your rapporteur wishes to make three main points:
– atsižvelgiant į lyčių aspektą galima geriau, teisingiau ir veiksmingiau kovoti su klimato kaita;
- The inclusion of gender issues provides an opportunity to make the fight against climate change stronger, fairer and more effective.
– kad lyčių aspektas būtų veiksmingas, jis taip pat turi būti grindžiamas kartu taikomais dviem principais: nelygybės poveikio svarstymo ir kovos su nelygybės priežastimis , visų pirma bendruomenėje didinant moterų finansinę nepriklausomybę ir taikant daugiau priemonių, kuriomis moterims suteikiamos didesnės galios;
- in order to be effective, mainstreaming must be equally and simultaneously based on two principles : addressing the effects of inequality and tackling its causes , principally by increasing women's financial independence and their means of emancipation within their communities;
– tai, kad klimato kaita ir moterų klausimas yra susiję, geriau suprasime savo noru tuo domėdamiesi ir rinkdami pagal lytis suskirstytus duomenis.
- We can only improve our understanding of the links between women and climate change through a willingness to do so and the collection of gender-disaggregated data.
Turint geresnių žinių bus galima suderinti priimamus sprendimus, kaip tai buvo daroma pastaraisiais dvidešimt metų įgyvendinant vystymosi politiką.
Better understanding will enable us to adapt our decision making, as has happened over the last 20 years with development policies.
Didesnis pažeidžiamumas
Greater vulnerability
Klimato kaitos ir moterų klausimo ryšys gali atrodyti nelabai aiškus dėl to, kad visoje planetoje moterys nėra vientisa grupė.
If the link between women and climate change appears is not immediately obvious, this is because women are not a homogenous group around the globe.
Priešingai – dėl gyvenimo lygio, galimybių ir išsilavinimo skirtumų būtų galima manyti, jog lytis nėra pakankamai universalus veiksnys, kad būtų lemiamas kovojant su klimato kaita.
The differences which exist in terms of standard of living, opportunities and education could give rise to the idea that gender is not a sufficiently universal factor to be decisive in combating climate change.
Tačiau visame pasaulyje moterys diskriminuojamos dėl to, kad yra moterys, ir jų poreikiai, siekiai bei galimybės labiau ribojami ir į juos mažiau atsižvelgiama negu į vyrų.
Nevertheless, throughout the world women suffer discrimination because they are women, and their needs, aspirations and opportunities are more limited and given less consideration than those of men.
Atsižvelgiant į pagal lytis suskirstytą statistiką matyti, kad taip yra visose gyvenimo srityse ir visose visuomenėse.
Gender-disaggregated statistics show that this holds true for all areas of life and in all societies.
– Moterys gauna mažiau finansinių išteklių ir turi mažiau teisių į nuosavybę (joms priklauso mažiau negu 1 proc. pasaulio išteklių ir jos sudaro 70 proc. asmenų, kurie pragyvena už mažiau negu 1 JAV dolerį per dieną).
- Women have less access to financial resources and property rights (women own less than 1 % of the world's resources and comprise 70 % of those living on less than one dollar a day);
– Joms sistemingai per mažai atstovaujama priimant politinius ir ekonominius sprendimus (pasaulyje moterys sudaro 17 proc. parlamentų narių ir 8 proc. ministrų).
- Women are systematically under-represented in political and economic decision making (17 % of the world's parliamentarians and 8 % of government ministers are women);
– Jos labai daug laiko dirba be atlygio, visų pirma prižiūri asmenis (vaikus, pagyvenusius asmenis) ir tvarko namus (pasaulyje moterys atlieka du trečdalius darbo ir gauna tik 10 proc. pasaulinių pajamų).
- Women carry out a very large part of the world's unpaid work, mainly involving caring for others (children, the elderly), and household management (two-thirds of the hours worked worldwide are worked by women, for only 10 % of the world's income);
– Moterys pirmiausia patiria seksualinį smurtą, sudaro 80 proc. pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų ir jų mirtingumas gaivalinių nelaimių atveju labai didelis – jis iki penkių kartų didesnis negu vyrų mirtingumas.
- Women are the main victims of sexual violence, make up 80 % of the world's refugees and displaced people, and the excess mortality rate for women in situations arising from natural disasters is up to five times higher than that for men.
Galima pridurti, kad sveikatos srityje moterų poreikiai yra specifiniai, visų pirma susiję su reprodukcija (menstruacijos, higienos ir sveikatos sąlygos nėštumo metu, gimdymas) ir reprodukcinių teisių valdymu siekiant planuoti vaikų gimimą.
It can be added that women also have specific health needs, mainly linked to reproduction and associated factors: menstruation, health and hygiene conditions during pregnancy, childbirth, and management of reproductive rights in order to plan pregnancies.
Šie skaičiai atsiranda dėl kultūrinių, tradicinių ar socialinių suvaržymų, dėl kurių neužtikrinamos lygios vyrų ir moterų teisės bei pareigos.
These figures are a result of cultural, traditional and social limitations on equal rights and responsibilities for men and women.