natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58. ragina Komisiją pripažinti atokiausių regionų ir salynų ypatumus bei skirtumus ir propaguoti paramos priemones, tinkamas šių regionų žuvininkystės tvarumui biologiniu ir socialiniu aspektais užtikrinti;
Urges the Commission to recognise the specific features of, and the differences between, the ORs and island regions, and to promote support measures geared to the biological and social sustainability of fisheries in those regions;
61. ragina Komisiją parengti specialias Bendrijos pagalbos smulkiajai ir nepramoninei žvejybai ir kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymui (paprastai šią veiklą vykdo smulkūs arba vidutinio dydžio eksploataciniai vienetai) programas siekiant jiems padėti pašalinti tradicinius struktūrinius sunkumus labiau pasinaudojant EŽF teikiamomis galimybėmis, daug šių priemonių skirta išimtinai smulkiosios ir nepramoninės žvejybos įmonėms ir ypač tam, kad jos galėtų lengviau patekti į rinką ir padidinti produktų vertę;
Urges the Commission to draw up specific Community programmes to support small-scale coastal and non-industrial fisheries and shellfishing – activities that are generally conducted by small and medium-sized operating units – in order to help them to overcome their traditional structural difficulties by taking greater advantage of the opportunities afforded by the EFF, many of whose measures are already aimed exclusively at small and medium-sized concerns, and by specifically helping them to gain greater access to markets and enhance the value of their products;
63. pabrėžia, kad profesinė kvalifikacija yra svarbiausias veiksnys siekiant padidinti produktyvumą ir užmokestį; atkreipia dėmesį į tai, kad technologiškai pažangių įmonių ypatybė yra kvalifikuotas darbas, taigi ir geresnis užmokestis, geresnis standartų išmanymas (todėl labiau tikėtina, kad jų bus laikomasi) ir geresnis žvejybos ir ekosistemų sąveikos supratimas bei pagarbus požiūris į ją;
Emphasises that professional qualifications are a key factor in both improving productivity and raising wages; points out that skilled jobs are a feature of technologically advanced businesses and imply better remuneration, better knowledge of standards (and thus a greater likelihood of complying with them) and a better understanding of, and respect for, the interaction between fishing and ecosystems;
Valdymo modeliai, decentralizavimas, didesnė atsakomybė ir priežiūra
Management models, decentralisation, greater responsibility, and supervision
70. mano, kad labai svarbu parengti politinę sistemą, pagal kurią būtų galima priimti su sektoriumi susijusius vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius sprendimus, taikyti įvairius veiksmų planus atsižvelgiant į jūrų ekosistemų, žvejybos ir pavienių Europos laivynų bei pramonės šakų ypatumus;
Considers it essential to establish a political framework allowing decisions concerning the sector to be taken on a medium- and long-term basis, applying different operating plans consistent with the specific nature of marine ecosystems, fisheries and the distinctive features of individual European fleets and industries;
73. mano, kad valdymo ir atkūrimo planai turėtų būti vertinami moksliniu požiūriu ir išbandomi pagal griežtus kriterijus taikant modeliavimą, siekiant užtikrinti didelę galimybę, kad bus pasiekti nurodyti tikslai nepaisant daugelio neaiškumų, būdingų mūsų mokslinėms žiniomas apie jūrų aplinką ir žuvų išteklių ypatumus;
Considers that management and recovery plans should be scientifically assessed and rigorously tested, by means of simulations, to ensure that they have a high probability of achieving their aims despite the many uncertainties that are inherent in our scientific knowledge of the marine environment and the characteristics of fish stocks;
78. pripažįsta savivaldos ir regionavimo potencialą siekiant kurti taisyklių laikymosi kultūrą;
Recognises the potential that self-management and regionalisation offer for the creation of a culture of compliance;
81. ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti galimybę patvirtinti naujus žuvininkystės valdymo modelius, kurie papildytų BLSK ir kvotų sistemą, išskyrus atvejus, kai tokia sistema ir toliau gali būti tinkama, pvz., valdant žvejybos pastangas ir naudojant perleidžiamas žvejybos teises, nes taikant šias priemones būtų lengviau įgyvendinti neišmetimo į jūrą politiką ir laivynas galėtų lanksčiau prisitaikyti prie faktinės išteklių įvairovės ir pasiskirstymo ir buvo įrodytas jų veiksmingumas mažinant pajėgumus; mano, kad galėtų būti nustatytos savanoriškos perleidžiamų žvejybos teisių naudojimo sistemos pramoniniams laivynams ir visiems kitiems segmentams, kuriems šis modelis galėtų būti tinkamas, ir kad turėtų būti įtrauktos apsaugos sąlygos siekiant apsisaugoti nuo galimos pernelyg didelės teisių koncentracijos; ragina Komisiją išnagrinėti, kokius santykinio stabilumo principo pakeitimus reikėtų padaryti, o ypač tai, kaip itin priklausomoms nuo žuvininkystės pakrančių bendruomenėms būtų galima suteikti pirmenybę dalinantis žuvininkystės ištekliais;
Urges the Commission to carefully examine the possibility of adopting new fisheries management models that are complementary to the TAC and quota system, except where that system may continue to be appropriate, for example in connection with fishing effort management and the use of transferable individual fishing rights, since such arrangements would facilitate the introduction of the no-discards policy and enable the fleet to be adapted in a more flexible way, in line with the actual diversity and distribution of stocks, and have proven to be very effective in reducing capacity; considers that voluntary schemes could be introduced for the use of transferable fishing rights for industrial fleets and any other segments that may be considered appropriate for this model, and that safeguard clauses should be included to guard against any possible excessive concentration of rights; urges the Commission to explore what changes should be made to the principle of relative stability and, in particular, how coastal communities highly dependent on fisheries may be given preference in the share-out of fisheries resources;
88. ragina, kad priimant sprendimus būtų teikiama didesnė svarba patiems regionams, labiau atsižvelgiama į regiono ekosistemų ir gamtinių gamybos sąlygų specifiką ir ilgam didinamas regioninių patariamųjų organų vaidmuo;
Calls for a stronger regional element in decision-making, taking greater account of the regional specificities of ecosystems and natural production conditions, with a sustainably enhanced role for regional advisory bodies;
- labiau tiesioginę Europos Komisijos kontrolę, kiek įmanoma labiau išnaudojant galimybes, atsiradusias įsteigus Žuvininkystės kontrolės agentūrą,
- more direct control by the European Commission, making maximum use of the possibilities offered by the creation of the Fisheries Control Agency,
- teisės aktų supaprastinimą patvirtinant standartus, geriausiai pritaikytus tikslams pasiekti,
- legislative simplification through the adoption of standards that are best adapted to achieving the objectives,
- principo, kad teisės aktus pažeidusi šalis turi atlyginti kitiems operatoriams padarytą žalą, taikymą ir
- application of the principle that the party that breaches legislation must repair the damage done to other operators, and
91. ragina vykdyti nuoseklesnę politiką siekiant, kad valstybės narės prisiimtų didesnę atsakomybę ir kad valstybės narės, neįvykdžiusios kontrolės ir apsaugos įsipareigojimų, negalėtų gauti struktūrinių fondų lėšų ir kitų formų Bendrijos paramos pagal naujojo Kontrolės reglamento 95 straipsnį; mano, kad yra labai svarbu lanksčiai paskirstyti ES ir nacionalinės žuvininkystės finansavimą tik veiklai ir priemonėms, kurias įgyvendinant remiamasi ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tvaria žuvininkyste;
Calls for a more comprehensive policy to make Member States take greater responsibility, whereby Member States that had not fulfilled their control and conservation commitments would not be eligible for structural funding and other forms of Community support pursuant to Article 95 of the new Control Regulation; considers it essential for EU and national fisheries funding to be channelled, in a flexible manner, only into activities and measures which are based on ecologically, economically and socially sustainable fisheries;
Bendrijos žvejybos laivynų valdymas
Management of Community fishing fleets
95. pakartoja, kad yra svarbu žvejybos laivyno pajėgumus suderinti su turimais ištekliais, bet pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų įvertinti pajėgumų perteklių, nustatydamos, kurie laivynai pagal jų dabartines žvejybos galimybes yra per dideli;
Reiterates the importance of adjusting the capacity of the fishing fleet to the resources available, but stresses that the Commission and Member States should quantify the actual excess capacity, identifying which fleets are too large in relation to their current fishing opportunities;
97. remia naujų nedidelio masto žvejybos ir pramoninės žvejybos apibrėžčių ir lankstesnių kriterijų, kuriais ši apibrėžtis turėtų būti paremta, rengimą, siekiant, kad tai būtų geriau pritaikyta prie skirtingo Bendrijos žvejybos pobūdžio; šiuo tikslu ragina Komisiją atlikti detalius ir išsamius dabartinio Bendrijos laivyno dydžio, ypatumų ir pasiskirstymo tyrimus, kiekviena kategorija turėtų būti nustatoma taikant pagrįstus kriterijus, kad nebūtų panašių laivynų ar laivynų iš skirtingų valstybių narių, plaukiojančių tuose pačiuose vandenyse, diskriminacijos;
Supports the drafting of new definitions of small-scale fisheries and industrial fisheries and of more flexible criteria on which to base these definitions, so as to ensure that they are better adapted to the diverse nature of Community fisheries; to that end, urges the Commission to conduct a detailed and exhaustive survey on the size, characteristics, and spread of the current Community fleet, each category being defined according to sound criteria, so that there can be no discrimination between similar fleets or between fleets from different Member States operating in the same waters;
100. mano, kad įgyvendinant pagalbos žvejybos laivynams politiką reikėtų atsižvelgti į rezultatais grindžiamus kriterijus, pvz.: geros, aplinkai nežalingos žvejybos veiklos plėtojimą, taisyklių laikymąsi, organizacinių sistemų (gamintojų asociacijų) įgyvendinimą;
Believes that the policy on support for fishing fleets should take account of merit-based criteria such as: the development of good ‘environment-friendly’ fishing practices, respect for the culture of compliance and the implementation of organisational schemes (producers’ associations);
Akvakultūra ir perdirbti produktai
Aquaculture and processed products
106. mano, kad akvakultūra yra sudėtinė BŽP dalis, kuriai tenka papildomas vaidmuo žvejybos subsektoriuje, ypač kai tai susiję su maisto tiekimu, įsidarbinimo galimybėmis ir išteklių, ypač susijusių su gamtoje per daug eikvojamomis rūšimis, atnaujinimu;
Considers aquaculture to be an integral part of the CFP that plays a complementary role vis-à-vis the catching subsector, particularly as regards the availability of food supply, employability and repopulation, above all of the species that are the most over-exploited in the wild;
109. mano, kad tada, kai dėl biologinių priežasčių yra sustabdyta laivynų veikla siekiant atkurti žuvų išteklius, yra taip pat svarbu deramai atsižvelgti į konservų pramonę, kai nėra alternatyvių, šių priemonių paveiktų rūšių, tiekimo šaltinių;
Considers it essential that, in the event of biological rest periods for the fleet for the purpose of restoring fish stocks, due account should also be taken of the canning industry where there are no alternative sources of supply of the species affected by those measures;
Rinkos ir prekyba žuvimi
Markets and marketing of fish
113. mano, kad būtina nedelsiant iš esmės persvarstyti bendrą žuvininkystės produktų rinkos organizavimą siekiant, kad jis labiau padėtų užtikrinant sektoriaus pajamas, rinkų stabilumą, gerinant žuvininkystės produktų pardavimą ir didinant pridėtinę vertę;
Believes that an urgent far-reaching revision of the COM in fisheries products should be carried out in order to boost its contribution to guaranteeing earnings in the sector, ensuring market stability, improving the marketing of fisheries products and increasing the value added generated;
117. taip pat prašo, kad rengdama savo būsimus atkūrimo ir valdymo planus Komisija išanalizuotų, kokį poveikį Europos rinkai galėtų turėti sugaunamo kiekio mažinimas ir kiek dėl to reikėtų importuoti produktų iš trečiųjų šalių siekiant kompensuoti trūkumus rinkoje;
Asks, at the same time, that in its future recovery and management plans the Commission analyse the possible impact and repercussions of reducing catches on the European market and the resultant import of substitutes from third countries to make up for market shortages;
120. mano, jog ES turi užtikrinti Bendrijos žuvininkystės produktų, pvz., žuvų konservų ir akvakultūros produktų, propagavimą už jos ribų, ypač skatinant jų ženklinimą ir finansuojant jų pristatymą tarptautiniuose konkursuose ir mugėse;
Considers it necessary for the EU to ensure the external promotion of Community fishery products, such as canned fish and aquaculture products, in particular by promoting their certification and financing their presentation at international competitions and fairs;
126. mano, kad partnerystės susitarimai turėtų padėti kurti darbo vietas, mažinti skurdą trečiosiose šalyse, plėtoti sektoriaus paramos struktūras (žvejybos uostus, žuvies saugyklas ir perdirbimo infrastruktūrą ir kt.), taigi ir mažinti imigrantų į ES skaičių;
Considers that partnership agreements should boost job creation in third countries, reduce poverty levels, develop support structures for the sector (fishing ports, fish storage and processing structures, etc.) and hence reduce the numbers of immigrants to the EU;
128. yra įsitikinęs, kad dėl žvejybos partnerystės susitarimų reikėtų derėtis remiantis tvirtu moksliniu pagrindu, ir mano, kad siekiant kitos būtinos pažangos į derybų procesą reikia įtraukti visas technines priemones, o susitarimo nuostatų įgyvendinimo priemones reikėtų gerokai patobulinti;
Is convinced that the fisheries partnership agreements should be negotiated on a sound scientific basis, and considers that other necessary advances require the inclusion of all technical measures in the negotiating process and substantial improvements in the mechanisms for implementing the provisions contained in the agreement;
Integruota jūrų politika
Integrated Maritime Policy
134. pabrėžia, kad žvejyba yra ekonominė veikla, kuri daro didžiausią poveikį ekosistemoms, nes iš jų išgauna didžiulius išteklius, ir kad ji labiausiai nukenčia nuo kitos veiklos šiose ekosistemose, pvz., turizmo, jūrų transporto, pakrančių urbanizacijos;
Points out that fishing is one of the economic activities that has the greatest impact on ecosystems, in that it obtains significant resources from them, and that it is the one most affected by other activities in these ecosystems, such as tourism, maritime transport and coastal urban development;
138. pažymi, kad žaliojoje knygoje Komisija pripažino, jog 12 jūrmylių tvarka iš esmės veikė gerai ir kad viena iš nedaugelio sričių, kurioje BŽP buvo palyginus sėkminga, yra ta sritis, kurioje valstybės narės turėjo galimybę kontroliuoti; todėl ragina, kad šis principas būtų nuolat taikomas;
Notes that in the Green Paper the Commission acknowledges that the 12-nautical-mile regime has generally worked well, and thus that one of the few areas in which the CFP has been relatively successful is that where the Member States have had control; calls, therefore, for this principle to be permanent in nature;
Europos Sąjungos žuvininkystės sektorius, kaip ir žemės ūkis, reguliuojamas pagal bendrąją politiką.
In the European Union, the fisheries sector, like agriculture, is regulated by a common policy.
Taip daroma nuo 1970 m., kai buvo pradėtos taikyti pirmosios bendros priemonės, susijusios su vienodomis prieigos prie įvairių valstybių narių vandenų teisėmis.
This has been the case since 1970, when the first joint measures relating to equal access to the waters of the various Member States began to be implemented.
1976 m. struktūrinė politika, kurios bruožai vis labiau ryškėjo taikant Europoje įvairias bendros žuvininkystės produktų rinkos sukūrimo priemones, buvo aiškiau apibrėžta.
In 1976 the structural policy which had in the meantime been taking shape in Europe through a range of measures aimed at establishing a common market in fisheries products, became more clearly defined.
Vis dėlto bendroji žuvininkystės politika (BŽP) oficialiai buvo sukurta tik 1983 m. po sudėtingo ir ilgo derybų proceso.
However, it was in 1983 that the Common Fisheries Policy (CFP) was officially established following a complex and lengthy negotiation process.
Po dviejų dešimtmečių, 2002 m., buvo atlikta išsami BŽP reforma, kurios tikslas buvo sudaryti sąlygas tikrai sektoriaus ekologinio ir biologinio išsaugojimo ir ekonominio ir socialinio tvarumo pusiausvyrai.
Two decades later, in 2002, the CFP underwent a far-reaching reform, aimed at creating the conditions for a proper balance between environmental and biological conservation and economic and social sustainability in the sector.
Minėtuoju etapu buvo nustatytos šešios struktūrinės problemos:
Six structural constraints were already identified at that stage:
2. aiškių politinių tikslų, taigi ir aiškių sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo gairių, nebuvimas;
Lack of precise policy objectives and, consequently, of clear guidelines for decisions and implementation;
Siekiant spręsti šias ir kitas problemas buvo pradėtos taikyti bendros priemonės.
To tackle these and other problems, joint measures were introduced.
Nors ketinimai buvo geri, tačiau pageidaujamų rezultatų nebuvo pasiekta.
Though based on good intentions, they ultimately failed to produce the desired affect.
2002 m. nustatytos problemos yra ir 2009 m., jos netgi sustiprėjo dėl naujausių įvykių, susijusių su energetikos krize ir galimo klimato kaitos poveikio žuvų ištekliams.
The problems identified in 2002 still exist in 2009 and have even worsened as a result of recent developments relating to the energy crisis and the possible impact of climate change on fish sources.
Be to, turint mintyje pasaulinę ekonomikos krizę ir nerimą keliančią ES žuvininkystės padėtį, reikia nedelsiant keisti BŽP.
Moreover, given the world economic crisis and the alarming situation facing the fisheries sector throughout the EU, a change is needed as a matter of urgency in the CFP’s current set-up.
Žvejyba labai svarbi ES.
Fishing is extremely important to the EU.
Ji neturėtų būti traktuojama tik kaip veikla, mažai prisidedanti prie valstybių narių BVP, bet ir kaip sektorius, kuris yra užimtumo šaltinis (tiesioginis ir netiesioginis) regionuose, kuriose mažai ekonominių ir socialinių alternatyvų.
This should not be viewed in terms solely of the limited contribution of fisheries to Member States’ GDPs, but also of the sector’s role as a source of (direct and indirect) employment in regions in which economic and social alternatives are scarce.
Norima, kad iš naujo reformuota BŽP būtų grindžiama racionaliu, atsakingu išteklių valdymu siekiant išsaugoti žuvų išteklius ir asmenų, kurie tradiciškai priklausomi nuo jūros, gyvenimo būdą.
The implication is that the new reformed CFP has to be based on rational, responsible management of resources seeking to conserve fish stocks and preserve the way of life of those who have traditionally depended on the sea.
Trumpai tariant, tikslas yra politika, pagal kurią žuvų ištekliai būtų tvarkomi sąžiningai ir protingai ir būtų atsižvelgiama į specialius žvejybos regionų poreikius ir drauge būtų paisoma pagrindinių žvejų interesų.
The aim, in short, is a policy making for a fair and reasonable fish stock regime and geared to the specific needs of fishing regions while also protecting the overriding interests of fishing operators.
Žuvininkystės sektorius, kaip ir kiti sektoriai, turi būti valdomas taikant vienodo požiūrio į sektoriaus subjektus ir laisvos konkurencijos tarp jų principus.
The fisheries sector, like all others, will have to be managed in accordance with the principle of equal treatment and free competition among operators.
Vykdant reformuotą BŽP turėtų padidėti produktyvumas, stabilizuotis rinkos ir būti užtikrintas padorus iš žvejybos gyvenančių asmenų pragyvenimo lygis, taip pat užtikrintas vartotojų aprūpinimas maistu už prieinamą kainą.
The reformed CFP should be capable of increasing productivity, stabilising the markets ensuring a decent standard of living for those who earn their livelihood from fishing, and guaranteeing security of supply at reasonable prices for consumers.
Problemų, su kuriomis šiandien susiduria žuvininkystės sektorius, negalima spręsti šališkai arba dalimis.
The problems with which fisheries today have to contend cannot be viewed or resolved in a partisan or piecemeal way.
Priešingai, reikia vertikalaus ir integruoto požiūrio, pagal kurį būtų atsižvelgiama į visus veiksnius, tiesiogiai ir netiesiogiai sektorių ir vandenynus, ir į sudėtingas jų sąsajas.
On the contrary, they demand a cross-cutting integrated approach encompassing all factors which, directly or indirectly, affect the sector and the oceans and their complex interactions.
Kaip ir tada, kai diskutavome apie Žaliąją knygą, skirtą jūrų politikai, dabar, diskutuodami apie Žaliąją knygą, skirtą bendrosios žuvininkystės politikos reformai, turime atsisakyti siauro požiūrio ir svarstyti problemas atsižvelgdami į platesnį kontekstą, kuriame jos kyla, yra ir turi būti sprendžiamos.
Just as we had to do when we discussed the maritime policy Green Paper, we must, in this debate on the Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy, move beyond the entire pigeon-holed perspective and put all of the problems into the wider context in which they arise, exist, and have to be resolved.
Tik taip galėsime pakeisti dabartinį žvejybos modelį, kurį apibūdina keturi bruožai: perteklinė žvejyba, pertekliniai pajėgumai, perteklinės investicijos ir švaistymas.
Only in that way will we be able to erase the present fishing pattern in which four distinguishing features stand out: overfishing, overcapacity, overinvestment, and waste.
Pranešėjos pozicija
The rapporteur’s view
Pranešėja mano, kad BŽP reforma turės būti grindžiama trimis pagrindiniais principais (trimis būtinais veiksmais):
The rapporteur considers that, broadly speaking, the reform of the CFP will need to be based on three core principles (a threefold operating imperative):
– žuvų išteklių apsaugos ir išsaugojimo (ekologinis lygmuo);
- protection and conservation of fish stocks (environmental dimension);
– padoraus žvejų pragyvenimo lygio užtikrinimo (socialinis lygmuo);
- a decent livelihood for fishing operators (social dimension);
– žuvininkystės ekonominio pelningumo (ekonominis lygmuo).
- economic profitability of fisheries (economic dimension).
Šie trys principai negali būti išdėstyti hierarchiškai, jie turi būti visiškai susieti, kad būtų pasiekta dinamiška pusiausvyra, kurios neišlaikius žuvininkystės sektorius nebus tvarus ir negalės vystytis.
These principles cannot be ranked in order of importance, but must fully converge to achieve a state of dynamic equilibrium, outside of which the fisheries sector cannot be made sustainable and will not be able to develop.
Pranešėja mano, kad siekiant šiuos principus pritaikyti praktiškai reikia:
To translate these principles into practice, the rapporteur believes that
– vienareikšmiškai decentralizuoti valdymą,
- management must be expressly decentralised,
– atsižvelgti į regionų ir žvejybos ypatumus ir įtraukti visus sektoriaus subjektus
- taking into account the specific features of regions and fisheries and involving all operators in the sector
– sudaryti sąlygas tam, kad būtų vykdoma efektyvi taisyklių laikymosi ir didesnės atsakomybės prisiėmimo politika,
- so as to create the conditions required for an effective policy of compliance and greater responsibility,
be kurios nebus įmanoma užtikrinti tvaraus išteklių valdymo.
- without which it will be impossible to place stocks on a sustainable footing.