natgillin/translations-raw huggingface dataset:
o Pasaulinis valdymas. visuotinis pusiausvyros sutrikimas, klimato kaitos problema, krizės poveikis besivystančioms šalims ir prekybai.
o Global Governance: global imbalances, climate change challenges, impact of the crisis on developing countries and trade
o Ekonominio atsitraukimo strategijos. finansiniai ir pinigų aspektai ir darbo vietų kūrimas, vidaus rinka, naujovės ir tvarus ekologiškas augimas.
o Economic Exit Strategies: financial and monetary aspects and job creation, internal market, innovation and sustainable green growth.
Daug ekspertų suteikė informacijos CRIS komitetui, įskaitant ES, nacionalinių ir tarptautinių institucijų, valstybių narių vyriausybių, akademinės ir verslo bendruomenės atstovus, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę.
A number of experts provided evidence to the CRIS committee, including representatives of EU, national and international institutions, governments of the Member States, academia, business community, social partners and civil society.
· Tyrimai ir apžvalginiai dokumentai.
· Studies and Briefing papers
CRIS komitetas užsakė parengti du pagrindinius tyrimus: neveikimo ir nepakankamo koordinavimo išlaidų poveikio vertinimą ir krizės valdymo poveikio vertinimą.
The CRIS Committee has commissioned two major studies: an impact assessment on the costs of non-action and insufficient coordination and on crisis management.
Be to, komitetas užsakė parengti daug išorės ekspertų apžvalginių dokumentų; šiuose dokumentuose pateikiama pagrindinė informacija atskirų viešųjų klausymų temomis siekiant iš esmės parengti keitimąsi nuomonėmis kiekvieno klausymo metu.
In addition the Committee has ordered a series of briefing papers to external experts; these provided essential information on the topics of the individual public hearings to prepare substantially the exchange of views at each of the hearings.
Palyginus su viešais klausymais darbo grupės suteikia išorės ekspertizę tikslingesniais klausimais ir sudaro sąlygas detalesnei diskusijai.
Compared to public hearings workshops provide external expertise on more targeted subject matters and enable a more detailed discussion.
Šiuo tikslu buvo numatytos šios darbo grupės:
To this end, the following workshops were scheduled:
o Krizės poveikis MVĮ.
o The impact of the crisis on SMS
o Krizės poveikis naujoms valstybėms narėms ir sanglaudos priemonių vaidmuo.
o The impact of the crisis on new Member States and the role of cohesion instruments
o ES ir Kinija. peržiūrėta partnerystė atsižvelgiant į visuotinės finansų, ekonomikos ir socialinės krizės padarinius (turi būti surengta Šanchajuje gegužės 29 d.).
o EU-China: a revisited partnership in the aftermath of the global financial, economic and social crisis (to be held in Shanghai on 29 May)
o Transatlantiniai santykiai (turi būti surengta gegužės 31 d.).
o Transatlantic Relations (to be held on the 31 May).
· Delegacijų išvykos.
· Delegation visits
Delegacijų išvykos leidžia surengti faktų nustatymo misijas į ypač aktualias šalis arba tas šalis, kur įsteigtos pagrindinės institucijos; jos suteikia puikią progą susitikti su kolegomis ir pagrindiniais subjektais, kurie kitaip negalėtų teikti informacijos komiteto posėdžiams.
Delegation visits allow fact finding missions to countries of a particular relevance or where key institutions are based; they provide an excellent opportunity to meet counterparts and key players, who would have been otherwise unable to give evidence to the Committee meetings.
Siekiant keistis nuomonėmis su valstybės narės, kuriai krizė padarė ypač didelę žalą ir kuri pasinaudojo paramos mokėjimų balansui priemone dalyvaujant TVF, pagrindinių institucijų atstovais.
o Riga, Latvia: to exchange views with the main institutions of a Member State, particularly hard hit by the crisis that has benefit from the balance of payment facility with the intervention of the IMF
· Ekspertų grupė.
· Expert panel
CRIS komitetas įsteigė ekspertų grupę kaip konsultacinę grupę vykdant analizę ir teikiant rekomendacijas.
As a type of sounding board for its analysis and recommendations, the CRIS Committee has established an expert panel.
Grupę sudaro gerai žinomi ekspertai įvairiose politikos srityse, kurias apima CRIS komiteto įgaliojimai, ir ji teikia patarimus ypatingais klausimais pranešėjui ir komiteto nariams.
It consists of well known experts in different policy areas covered by the CRIS mandate and provides advice to the Rapporteur and to Committee members on particular topics.
Panaudodamas faktų nustatymo metu gautą informaciją ir žinias CRIS komitetas parengė ir apsvarstė keletą teminių dokumentų įvairiais klausimais, susijusiais su jo įgaliojimais.
Using the information and knowledge gathered during the fact finding exercises, the CRIS committee elaborated and discussed several thematic papers on different topics covered by its mandate.
Dauguma frakcijų buvo pavesta parengti dokumentus tam tikrais klausimais ir pristatyti juos komiteto nariams.
Most political groups have been allocated the responsibility to elaborate upon certain topics and to present it to Committee members.
Komitetas parengė ir apsvarstė šių teminių dokumentų projektus:
The following thematic papers have been drafted and discussed by the Committee:
o ES vykdydama politiką turėtų dėmesį sutelkti į pagrindinį tikslą dvigubai didinti augimo potencialą geriau koordinuojant ir pertvarkant biudžetą.
o The EU should focus its policies towards a central goal of doubling growth potential through greater coordination and restructuring of the budget.
o Kiekviena valstybė narė turi apsvarstyti, kaip geriau pritaikyti savo ekonominio vystymosi modelį, ir turėtų apsvarstyti savo kaip pramoninės galios vaidmenį.
o Each Member State must consider how best to adapt its model for economic development and should consider its role as an industrial power.
o ES turi spręsti senėjančios visuomenės problemą, ypač didindama užimtumą ir darbuotojų mokymą.
o The EU must address the challenge of an aging population, in particular by employment and worker training.
o Turėtų būti aptarta ES išorės ekonomikos politika pasaulyje po krizės.
o The external economic policy for the EU in the world after the crisis should be question.
o ES turi dėmesį sutelkti į solidarumą, darbo vietų apsaugą ir socialinį teisingumą.
o The EU needs to focus on solidarity, job protection and social justice.
o ES biudžetas turi būti labai padidintas ir turi būti iš naujo nustatytos Europos investicijų banko prioritetinės kryptys, daugiausia dėmesio skiriant užimtumui ir socialinei sanglaudai, švietimo raidai, mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtrai, ekonomikos augimui saugant aplinką ir naujų, švarių ir atsinaujinančių energijos šaltinių pasirinkimui.
o The EU budget must be increased substantially and the priorities of the EIB need be refocused on employment and social cohesion, the development of education, research and innovation, economic growth with environmental protection, and the adoption of new, clean and renewable sources of energy.
o Reikia kruopščiai peržiūrėti finansų rinkų reguliavimą ir priežiūrą Europos Sąjungoje, siekiant panaikinti reguliavimo spragas, apsisaugoti nuo būsimų krizių, atkurti pasitikėjimą ir sukurti gyvybingą bei tvarią finansų sistemą, kurioje būtų apsaugotas augimas ir darbo vietos.
o There is a need for an overhaul of EU financial market regulation and supervision to address regulatory gaps, guard against future crises, restore confidence and create a viable and sustainable financial system which protects growth and jobs.
o Rizikos ribojimo reguliavimas turėtų būti suderintas su įvairiomis finansų institucijomis; turėtų būti skatinamas apdairus elgesys; turi būti nustatyti suvaržymai siekiant sumažinti per didelę riziką ir skatinti „tikrąjį verslumą“.
o Prudential regulation should be: calibrated to the different financial institutions; provide incentives for prudent behaviour; impose constraints to reduce excessive risk taking; and encourage "real entrepreneurship".
o Formuojant politiką daugiausia dėmesio reikėtų skirti „staigių kilimų ir nuosmukių“ ciklui, nes geresnis reguliavimas kilimo laikotarpiais galėtų riboti nuosmukio dydį.
o Policy making should focus on the "boom-bust" cycle since better regulation during boom periods could limit the amplitude of the bust.
o Reguliavimo pabrėžimas turi užtikrinti, kad finansų institucijos netaptų pernelyg rizikingos ir supaprastinti jų likvidavimą ištikus nesėkmei.
o Regulatory emphasis needs to ensure that financial institutions do not become too risky and make it easier to resolve them when things fail.
o Apskaitos standartai turėtų būti persvarstyti siekiant, kad jie galėtų teikti patikrinamą informaciją rinkos dalyviams.
o Accounting standards should be revised to enable them to provide verifiable information to market participants.
o FPRD modelį reikia papildyti produkto reguliavimu.
o The MiFID model has to be complemented by product regulation.
o ES būtina aktyviai veikti pasauliniu mastu, siekiant esminės pasaulio finansų sistemos reformos.
o EU needs to play active role at the global stage in pursuing a major reform of the global financial system.
Tačiau, jei pažanga tarptautiniu lygmeniu nėra pakankama, ES turėtų tapti pavyzdžiu.
Where, however, progress at international level is not sufficiently far reaching, EU should lead by example.
o ES turi didinti koordinavimą ir geriau pasinaudoti įvairių lygmenų viešosios valdžios ir įvairių politikos krypčių sąveika.
o The EU needs to enhance coordination and make better use of synergies between different levels of public governance and different policies.
o Nustatant krizės įveikimo politiką reikia atsižvelgti į teritorinį specifiškumą ir asimetrinį krizės poveikį.
o Territorial specificities and the asymmetric impact of the crisis should be taken into account when designing crisis exit policies.
o Krizės įveikimo investicijų modeliai turėtų būti suderinti su ilgalaikio augimo prioritetais.
o Exit investment patterns should be aligned with long term growth priorities.
o Skolinimas vietos lygmeniu turėtų būti stiprinamas per stiprius regioninius bankus ir panaudojant Europos investicijų fondo (EIF) paramą.
o Local lending should be strengthened through strong regional banks and backing of the EIF.
o Sanglaudos politika turėtų būti pagrindinė ES 2020 strategijos įgyvendinimo priemonė.
o Cohesion policy should be the main delivery mechanism of the EU2020 Strategy.
o Būtinas geresnis Europos finansų sistemos valdymas.
o Better governance of the European financial system is necessary.
Nacionaliniu lygmeniu turi būti apibrėžti mechanizmai siekiant užtikrinti, kad nacionalinių finansų sistemų stiprinimo ir kapitalo restruktūrizavimo priemonės atitiktų ES gaires.
At national level mechanisms must be defined to ensure that measures to strengthen and recapitalise national financial systems comply with EU guidelines.
ES lygmeniu turėtų būti: greičiau vykdomos ir gilinamos pradėtos Europos finansų sistemos reformos; numatytas stabilumo fondas, Europos indėlių garantijos fondas, Europos reitingo agentūra, pagal susijusią riziką registruojamų finansinių priemonių sąrašas, kliringo namų steigimas nereguliuojamose arba neoficialiose rinkose, anticikliniai koeficientai.
At an EU level there should be: an acceleration and expansion of the reforms initiated in the European financial system; a stability fund; a European deposit guarantee fund; a European rating agency; a list of financial instruments according to their associated risk; creation of clearing houses in unregulated or unofficial markets; and anti-cyclical ratios.
o Europos fiskalinė politika turi būti suderinta, tvari ir anticiklinė.
o European fiscal policy needs to be coordinated, sustainable and anti-cyclical.
Tuo tikslu:
To this end:
- Valstybės narės turėtų dėmesį sutelkti į kovą su mokestiniu sukčiavimu; priėmus direktyvas dėl santaupų ir administracinio bendradarbiavimo ES turi įvesti kelias Europos mastu taikomas mokestines priemones, pvz., finansinių sandorių mokestį, dividendų mokestį ir anglies dvideginio mokestį.
- Member states should focus on combating tax fraud; hence the adoption of the directives on savings and administrative cooperation EU needs to introduce a series of pan-European taxes such as financial transaction tax, bonus taxes and tax on carbon use.
- Valstybės narės turi iš esmės pakeisti savo išlaidų politiką: skatinti aktyvią užimtumo politiką, ryžtingai remti MVĮ, padėti pertvarkyti pramonės sektorių, aiškiai palaikyti investicijas į vadinamąjį žinių trikampį ir teikti pirmenybę ekologiškoms technologijoms.
- Member states must make profound changes to their spending policies: promote active employment policies; give strong support to SMEs; help to restructure the industrial sector; clearly commit to investment in the 'knowledge triangle'; and prioritise green technologies.
- Nacionalinė politika turi būti koordinuojama pagal Stabilumo ir augimo paktą (SAP) – Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) vienintelį biudžeto derinimo ir pagrindinį ekonomikos valdymo dokumentą.
- National policies must be coordinated within the Stability and Growth Pact (SGP), as the only tool for budgetary harmonisation and the main tool for economic governance in EMU.
Planuojamos Eurostato reformos, susijusios su viešųjų finansų kontrole, turi būti vykdomos greičiau.
The planned reforms of Eurostat in relation to the control of public finances must be speeded up.
- ES lygmeniu galėtų būti stiprinamas EIB vaidmuo.
- At an EU level the role of the EIB could be reinforced.
o Į poveikį aplinkai turėtų būti atsižvelgiama mažinant pagal ES ETS leidžiamą išmetamą anglies dioksido kiekį, visiems leidimams taikant aukciono principą, suvienodinant anglies dioksido kainas tarptautiniu lygmeniu ir nustatant pradinę aukciono kainą, įvedant anglies dioksido mokestį ETS nepriklausantiems sektoriams, įvedant finansinių sandorių mokestį, įvedant rinka grindžiamą biologinės įvairovės priemonę ir panaikinant aplinkai kenksmingas subsidijas.
o Environmental effects should be internalised by: tightening the EU ETS cap, full auctioning, border levelling and an auction reserve price; introducing a carbon tax for the non-ETS sectors,; introducing a tax on financial transactions; introducing a market-based instrument for biodiversity; and by phasing out environmentally harmful subsidies.
o Teisės aktai dėl energijos taupymo, dirvožemio, perdirbimo ir atsinaujinančių išteklių turėtų būti gerinami; turėtų būti spartinamas direktyvos dėl dirvožemio priėmimas; gerinami siektini perdirbimo rodikliai ir apibrėžtys; įvesdamas elektrinių išmetamo dujų kiekio standartas; ir parengtas Europos pažangiųjų elektros energijos tinklų sujungimo planas.
o Legislation on energy savings, soil, recycling and renewables should be improved; speeding up the adoption of a soil directive; improving recycling targets and definitions; introducing an emission performance standard for power plants; and developing an interconnection plan for a European smart grid.
o Šie pokyčiai gali būti finansuojami teikiant subsidijas inovatyvioms ir tausioms technologijoms kurti ir sudarant galimybę verslui ir fiziniams asmenims gauti energijos taupymo priemonių finansavimą, teikiant pirmenybę klimato kaitos problemai, kai bus vykdoma biudžeto reforma, susiejant ES struktūrinius fondus su socialinėmis ir aplinkosauginėmis išlygomis, taikant lengvatinius tarifus, kai EIB finansuoja aukštos socialinės ir aplinkosauginės vertės projektus ir Komisija turėtų išleisti ekologinių obligacijų su valstybių narių garantijomis, kurios būtų skirtos ekologiškoms investicijoms finansuoti.
o These developments can be financed by: introducing subsidies for the development of innovative and sustainable technologies and enabling businesses and individuals to access financing for energy saving measures; prioritising climate change in the forthcoming budget reform; linking the EU Structural Funds with social and environmental conditions; offering preferential rates to finance projects with a high social and environmental value through the EIB; and the Commission should issue green bonds with Member States guarantees in order to finance green investments.
o Klimato klausimai taip pat turėtų būti integruoti į kitų sričių ES politiką.
o Climate should also be mainstreamed in other EU policies.
o Svarstymai turėtų apimti prociklinės pinigų politikos įgyvendinimą atsižvelgiant į palūkanų normas; klausimą, ar didesnis tikslinis infliacijos rodiklis būtų pateisinamas pasauliniu mastu; padėtį naftos rinkoje, pusiausvyros sutrikimus naftą gaminančiose šalyse ir Naftą eksportuojančių šalių organizaciją (OPEC) bei glaudesnį mokesčių politikos koordinavimą pasauliniu mastu per G 20 grupę siekiant kuo labiau sumažinti mokesčių arbitražo galimybes;
o Considerations should include: the implementation of a pro-cyclical monetary policy with respect to interest rates; whether a higher target inflation rate globally would be warranted; the state of the oil market, imbalances in oil producing countries and OPEC; and closer co-ordination of taxation policies globally through G20 to minimise tax arbitrage opportunities;
o Be to, turėtų būti svarstomas subjektyvaus reguliavimo institucijų ir direktorių sprendimo vaidmuo rinkos įtampos laikotarpiais, mažesnis pasikliovimas matematiniu modeliavimu, draudimas išpirkti ir panaikinti anksčiau išleistą kapitalą siekiant apriboti finansų įmonių organišką augimą, nenumatytų atvejų planai siekiant apibrėžti jų organizuotą likvidavimą ir mokesčių paskatų, kurios pirmenybę teikia skolų finansavimui, o ne kapitalo finansavimui, mažinimas.
o Further consideration should be given to: the role of subjective judgement by regulators and directors at times of market stress; less reliance on mathematical modelling; a ban on buying back and cancelling previously issued equity to limit organic growth in financial firms; "living will" to detail their orderly liquidation; and minimising tax incentives which favour debt financing over equity financing;
o Valstybėms narėms turėtų būti taikomas reikalavimas skelbti finansines ataskaitas, kurios yra tikslios ir skaidrios.
o For Member States there should be a requirement by Member States to publish financial statements that are accurate and transparent.
o MVĮ – ES atsigavimo ir būsimo augimo bei gerovės varomoji jėga
o SMEs as a driving force for EU recovery and future growth and welfare:
- Socialinės rinkos ekonomikos stiprinimas išvengiant konkurencijos apribojimų.
- Strengthening the social market economy avoiding competition restrictions;
- Visapusiškas vidaus rinkos pajėgumų ir MVĮ skirtų naujų verslo galimybių ES išnaudojimas.
- full use of internal market capacities and new business opportunities throughout EU for SMEs;
- Naujas socialinis smulkiojo verslo aktas.
- a new Social Small Business Act;
- „Vieno langelio“ principas visiems MVĮ administraciniams reikalams spręsti.
- a one-shop-stop for every administrative issue for SMEs;
- Europos pagyvenusių piliečių konsultacijų tinklo sukūrimas.
- establishing a European seniors consultancy network;
- Išorinės dimensijos MVĮ politikai suteikimas siekiant sudaryti MVĮ sąlygas konkuruoti tarptautiniu mastu.
- providing external dimension to SMEs policy to enable them to compete internationally
o Naujovės
o Innovation:
- Stipresnių ryšių tarp pramonės ir naujovių kūrimas.
- creating a stronger link between industry and innovation;
- Naujos verslo, mokslo ir universitetų tyrimų partnerystės organizacijos.
- new partnerships between business, science and university research;
- Žiniomis paremtų naujovių palaikymas.
- backing knowledge-based innovations.
o Tvarus augimas
o Sustainable growth:
- Įdarbinimo galimybių skatinimas įgyvendinant projektą „Viena MVĮ – viena darbo vieta“.
- boosting employability by "One SME- One Job" Project;
- MVĮ kaip priemonės atkurti bendruomenių ekonominę ir socialinę struktūrą panaudojimas.
- using SMEs as a tool for restoring the community economic and social tissue;
- Galių suteikimas bendruomenėms: pasaulinio masto sprendimų įgyvendinimas vietos mastu.
- devolving power to the communities: local implementation of global decisions;
- Naujoviško požiūrio į atskirtį, kuri dažnai yra skurdo priežastis, siekimas.
- seeking out a proactive approach towards exclusion, which often responds to poverty;
- Viso besikuriančios informacinės visuomenės potencialo panaudojimas siekiant įtraukti vietos gyventojus į tvarios visuomenės planavimą.
- using the full potential of the emerging information society in order to engage locals in sustainable society planning.
Pranešėjos rekomendacijos
Recomm e ndations by the rapporteur
Kalbant apie pirmą specialiojo komiteto įgaliojimų aspektą pranešėja mano, kad finansų krizė, kuri prasidėjo 2007 m. vasarą, tam tikru forma buvo tikėtina.
With regard to the first aspect of the special committee's mandate, the rapporteur takes the view that the financial crisis which has unfolded since the summer of 2007 was in some way expected.
Ji prasidėjo JAV antrinėje būsto paskolų rinkoje, bet galėjo prasidėti ir kitur.
Its starting point was the US subprime market, but it could have started elsewhere.
Stebėtinas yra krizės plitimo mastas, nes antrinies būsto paskolos 2007 m. sudarė tik 13 proc. neapmokėtų hipotekos paskolų Jungtinėse Amerikos Valstijose, taip pat krizės poveikis kitoms rinkoms, visų pirma Europos rinkai, socialinė krizės daroma žala ir netikrumas, susijęs su krizės baigtimi.
What is striking is the extent of its spread, as the subprime market in 2007 only accounted for 13% of outstanding mortgage loans in the USA, its impact on other markets and primarily the European market, the social damage it is causing and the uncertainty about how it will end.
Kaip ir visų finansų krizių atveju šios krizės priežastys įvairios .
As with any financial crisis, there are multiple causes .
Visų pirma ji atspindi tikrą ekonomikos padėtį, susijusią su augimo Jungtinėse Amerikos Valstijose būdu naujame kapitalizmo amžiuje globalizacijos sąlygomis, pasaulinius pusiausvyros sutrikimus ir dėl to atsiradusį didelį pritaikymo poreikį.
It first of all reflects a real economic situation related to the means of growth in the United States in the new age of capitalism with the advent of globalisation and global imbalances and the massive need for adjustment that ensues.
Socialinės nelygybės didėjimas pasauliniu mastu ir atskirų valstybių viduje nuo 1980 m. pradžios mažėjant atlyginimų indėliui į pridėtinę vertę, namų ūkių perkamosios galios mažėjimas ir vartojimo tendencijos, pagrįstos pernelyg dideliu įsiskolinimu, atliko pagrindinį vaidmenį vystantis šiems pusiausvyros sutrikimams ir tam tikroms finansinėms naujovėms.
Widening social inequalities both globally and within individual countries, coupled with the diminishing share of value added accounted for by wages and salaries since the beginning of the 1980s, the dwindling purchasing power of households and the development of consumption based on excessive household debt, all played a decisive role in the development of these imbalances and of certain "financial innovations".
Galiausiai ši krizė yra pasekmė pažeidimų, atsiradusių dėl per didelio pasitikėjimo prisiimant riziką, kad būtų skatinamas nepakankamai reguliuojamos ar prižiūrimos pasaulinės finansų sistemos pelnas.
This crisis is finally the outcome of the abuses spawned by an excessive reliance on risk-taking to boost profits in an inadequately regulated or supervised globalised financial system.
Krizė padeda susidaryti aiškų įspūdį apie ekonomikos ir valdymo sistemą, kuri pasiekė tam tikras ribas.
It helps shed light on an economic system and system of governance that had reached certain limits.
Atsižvelgiant į antrą aspektą pranešėja mano, kad pirma pamoka, kurią galima išmokti, susijusi su sprendimų priėmimo procesų sutrikimu .
Moving on to the second aspect, the rapporteur considers that the main lesson to be learnt relates to a dysfunction in decision-making process es .
Akivaizdu, kad šios krizės metu nebuvo noro imtis veiksmų, kol tai netapo būtina („Kol groja muzika, reikia stotis ir šokti“
It is clear that there was no desire to take action on this crisis until it was essential to do so (" As long as the music is playing, you've got to get up and dance