natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tačiau ir šiuo atveju reikia atkreipti dėmesį į tai, kad šis santykis visada yra prilygintinas momentinei nuotraukai.
It should also be borne in mind, however, that this ratio can never be more than a snapshot.
Todėl kitose pasaulio dalyse, pavyzdžiui, Arkties regione arba netoli Grenlandijos krantų, nauji atrasti telkiniai arba technologijų pažanga, kuri leistų ekonomiškai išgauti naftą iš netradicinių rezervų, galėtų pakeisti šį santykį kitų regionų naudai – tegul ir nedideliu mastu.
New discoveries in other parts of the world, for example in the Arctic or off the coast of Greenland, or technological progress that would allow the economic extraction of non-conventional reserves, would alter the ratio in favour of other regions - if only to a limited extent.
Be to, ES mažėja naftos gavyba.
At the same time, extraction within the EU is declining.
Nors šiuo metu Norvegija ir ES valstybės narės dar pačios gali patenkinti maždaug 30 % paklausos, iš šiandieninės perspektyvos galima prognozuoti, kad iki 2030 m. gamyba labai sumažės.
Even though Norway and the EU Member States currently still cover around 30% of demand themselves, as things stand production must be expected to decline significantly by 2030.
Sumažėjus gamybai, Europos Komisijos duomenimis, ES priklausomybė nuo importo per ateinančius dešimtmečius pasieks apie 95 %.
The consequence is that the EU’s dependence on imports will reach around 95% in the coming decades, according to the Commission’s data.
Ši reali padėtis turi atsispindėti energetikos politikoje.
These factors must be reflected in energy policy.
Viena vertus, reikia trumpalaikių reagavimo mechanizmų, kuriuos ES turi jau nuo septintojo dešimtmečio pabaigos – tai strateginiai naftos ir naftos produktų rezervai.
On the one hand, short-term response mechanisms are required, which the EU has had at its disposal since the end of the 1960s in the form of strategic reserves of oil and oil products.
Dabartinis Komisijos pasiūlymas pakeisti atitinkamą direktyvą bus kritiškai apsvarstytas Europos Parlamente.
The revision of the corresponding directive that has now been proposed by the Commission will be critically scrutinised in the European Parliament.
Kita vertus, energijos tiekimo saugumas ilgalaikiu laikotarpiu gali būti užtikrintas tik tuomet, jei bus parengti atitinkami planai.
On the other hand, security of supply can be guaranteed in the long term only if corresponding plans are made.
Investicijos į infrastruktūrą dažnai vykdomos 40 ar daugiau metų.
The time frame for investments in infrastructure frequently runs to 40 years or more.
Nėra lengva planuoti tokiam ilgam laikotarpiui.
It is by no means easy to think on such a scale.
Tačiau tokie strateginiai planai turi būti rengiami ir Europos lygmeniu.
However, strategic plans of this nature must also be produced at European level.
Tikriausiai pagrindinė problema bus padidinti pasiūlą ir sykiu gerokai sumažinti paklausos augimą.
The crucial challenge will perhaps be to increase supply and at the same time significantly to reduce the growth in demand.
Pranešime atsižvelgiama į šią įžvalgą.
This report supports this realisation.
Skatinant pasiūlą strateginę reikšmę įgyja trys elementai: pirma, TEA duomenimis, per ateinančius dešimtmečius visame pasaulyje į naujų telkinių paiešką ir infrastruktūros (vamzdynai, laivai, uostai, perdirbimo įmonės ir pan.) plėtrą turi būti investuota daugiau kaip 350 mlrd.
Three elements are of strategic importance to boosting supply: first of all, according to the IEA, over $ 350 billion per year must be invested worldwide in the coming decades in the development of new oil wells and expansion of infrastructure (pipelines, ships, ports, refineries, etc.).
Būtina užtikrinti ir galimybę gauti pakankamą pelną.
This also includes the possibility of obtaining an adequate return on investment.
Pagrindinė energijos tiekimo saugumo užtikrinimo priemonė yra energijos šaltinių įvairovės didinimas.
The key instrument for safeguarding supply is the diversification of sources.
Energijos tiekimo saugumo požiūriu netradiciniai naftos telkiniai, kaip antai bitumingasis smėlis ar skalūnų alyva ir sunkioji nafta, dėl savo pasiskirstymo daugelyje valstybių taip pat turi didelių pranašumų.
Non-conventional sources of oil such as oil shale or oil sands and extra-heavy oil also offer great advantages from the point of view of security of supplies, since they are distributed among a large number of countries.
Antra, sykiu turi būti intensyviau vykdomi moksliniai tyrimai.
Secondly, research must be intensified at the same time.
Pavyzdžiui, naudojant naujas medžiagas galima smarkiai sumažinti veiklos išlaidas arba užtikrinti, kad gręžinys mažiau kenks aplinkai.
The use of new materials, for example, can significantly reduce operating costs or make less environmentally damaging drilling possible.
Naujos gavybos technologijos ateityje dar labiau negu šiandien lems rezervų augimą.
New extraction techniques will lead to an increase in reserves to a much greater extent in the future than is currently the case.
Apie 80 % netradicinių išteklių sudaro skalūnų alyva.
Around 80% of non-conventional resources are to be found in oil shale.
Šį potencialą ateityje privalu išnaudoti ekonominiu ir ekologiniu požiūriu.
This potential needs to be unlocked both economically and ecologically.
Todėl ir ateityje svarbia sritimi išliks inžinierių rengimas bei pramonės ir mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimo skatinimas.
Training engineers and fostering cooperation between industry and research bodies will therefore remain a significant area of action in the future.
Trečia, ateinančiais metais turi būti išspręsta daug pasaulio politikos konfliktų.
Thirdly, several geopolitical conflicts need to be resolved in the coming years.
Irakas tik pamažu pradeda, stabilizavus padėtį saugumo srityje, išgauti naftą didesniais kiekiais.
Iraq is now slowly beginning to produce oil in larger quantities following the stabilisation of the security situation.
Iranas turi milžiniškus rezervus, tačiau dėl politinių priežasčių jie šiuo metu tik labai menkai gali prisidėti prie įtampos naftos rinkose mažinimo.
Iran possesses huge reserves, but for political reasons they can currently make only a very small contribution to easing the tension on the oil markets.
Neseniai įvykęs Gruzijos ir Rusijos konfliktas bei padažnėję piratų išpuoliai prieš tanklaivius pastaraisiais mėnesiais akivaizdžiai parodė, kokie pažeidžiami gali būti transporto keliai.
The recent conflict between Georgia and Russia and the growing number of attacks by pirates on tankers in recent months have highlighted how vulnerable transport routes can be.
Jei pagalvotume, kad dar ir teroristai susidomėtų galimybe pagrobti didelės vandentalpos naftos tanklaivį, tuomet dar aiškiau suprastume, kad būtina skubi tarptautinės valstybių bendrijos reakcija.
Bearing in mind that terrorists could also have an interest in hijacking a VLCC, the urgent need for a response from the international community becomes even clearer.
Tai, kad energijos tiekimo saugumą reikia užtikrinti jau toli už ES ribų, rodo ir politiniai neramumai, pavyzdžiui, Nigerijos naftos telkinių regionuose.
The fact that guaranteeing the security of supply must start long before the EU’s borders is illustrated by the political unrest in the Nigerian oil-producing areas, for example.
Atsižvelgiant į šiuos iššūkius, būtina skubiai labiau derinti ES užsienio politiką.
In the face of these challenges, closer coordination in EU foreign policy is urgently necessary.
Kalbant apie paklausą, ES valstybės narės jau dabar padarė didelę pažangą.
The Member States have already achieved a great deal of progress on the demand side.
Šildymui naudojamos naftos dalis ES sudaro apie 20 %.
The share of oil-fired heating in the EU stands at around 20%.
Pirmiausia po abiejų naftos krizių daugybė šildymo sistemų jau buvo pakeistos šiuolaikinėmis ir veiksmingomis sistemomis.
Particularly in response to the two oil crises, many heating systems have already been replaced by efficient modern systems.
Be to, neseniai užfiksuotos rekordinės naftos kainos prisidėjo, dažnai kartu su taikomomis nacionalinėmis finansinėmis programomis ir geresne šilumos izoliacija, prie tolesnės „veiksmingumo didinimo bangos“.
The recent record highs in the oil price, often backed up by national support programmes and improved insulation, have also led to a further ‘efficiency wave’.
Nuo devintojo dešimtmečio bendras vartojimas šioje srityje netgi sumažėjo.
Overall, consumption in this area has dropped since the 1980s.
Biokuro gamybos skatinimas taip pat buvo pripažintas priemone, mažinančia augančią žalios naftos paklausą.
Support for biofuels was also identified as a means of curbing the growth in demand for oil.
Šitaip pirmiausia buvo galima sumažinti dyzelino importą.
This would make it possible to reduce imports of diesel in particular.
Tačiau į tai atsižvelgiant taip pat reikia paminėti, kad dabartinėmis pastangomis smarkiai padidinti kelių transportui naudojamo biokuro dalį iki 20 % bus prisidėta prie atitinkamų įmonių restruktūrizavimo ir darbo vietų sumažėjimo.
However, it must be borne in mind in this connection that the current efforts to bring about a clear increase in the share of biofuels in road transport by up to 20% will also lead to restructuring and job losses in the undertakings affected.
2007 m. kovo mėn. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime ES valstybių ir vyriausybių vadovai patys nustatė tikslą 20 % padidinti energijos vartojimo veiksmingumą iki 2020 m.
At the Spring Summit in March 2007 the EU Heads of State and Government set the target of achieving a 20% improvement in energy efficiency by 2020.
Šiuo metu dar rengiami pasiūlymai dėl teisės aktų rodo, kad ES eina teisingu keliu.
Thanks to the proposed legislation, currently at the planning stage, the EU is moving in the right direction.
Tačiau labiau reikėtų rinktis rinkos ekonomikos priemones, o ne nustatyti nelanksčias taisykles dėl procentų ar vartojimo, kitaip kils pavojus nukrypti į planinę ekonomiką.
Nevertheless, market economy instruments should be given priority over rigid rules on percentages or consumption if we are to avoid becoming a planned economy.
Be to, saugumo aspektai, taikant analogiją su padangų riedėjimo trintimi, veiksmingumo atžvilgiu neturi būti laikomi mažiau svarbiais.
Moreover, efficiency must not take precedence over safety aspects, for example in the case of the rolling resistance of tyres.
Nepaisant padidėjusio veiksmingumo, paklausa labiausiai auga transporto sektoriuje.
The transport sector shows the largest increase in demand, despite the efficiency improvements made.
Prie to prisidėjo esminė judumo reikšmė visai ekonomikai ir daugelio piliečių noras naudotis individualiomis judumo teikiamomis galimybėmis.
The reasons are to be found in the fundamental importance of mobility for the economy as a whole and the widespread desire for individual mobility among the public.
Be to, pastaraisiais metais akivaizdžiai intensyvėjo oro susisiekimas ES ir kitose pasaulio šalyse.
There has also been a significant expansion in air transport in recent years, both in the EU and worldwide.
Atsižvelgiant į didelę transporto sektoriaus priklausomybę, šiandien reikia ne tik didinti energijos šaltinių įvairovę, bet ir įtraukti naują komponentą: variklių technologijų įvairovės didinimą, įskaitant iniciatyvas dėl elektra varomų automobilių.
Given the transport sector’s high degree of dependence, a new component needs to be introduced alongside the classical diversification of sources of supply: the diversification of engine technologies, including initiatives linked to electric vehicles.
Būtent miesto transportui būdingas didžiulis potencialas ateinančiais dešimtmečiais.
The potential in the coming decades is vast, particularly in urban transport.
Be to, reikėtų intensyviau plėtoti atitinkamas mokslinių tyrimų skatinimo programas, kaip antai gamintojų ir mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimą.
Corresponding programmes to promote research should also be intensified, such as cooperation between manufacturers and research bodies.
Šiuo atveju pavyzdine galima laikyti šilumos gamybos sritį: siūlomas tiek šildymas dujomis, tiek nafta ar elektra, taip pat ES vis daugiau naudojamas centralizuotas ar geoterminis šildymas ir šildymas granulėmis.
Heat production can serve as a model: natural gas heating systems are available alongside oil-fired or electric heating systems, and the use of district heating, ground-source heating and pellets is also rising in the EU.
Tačiau paklausos valdymas neturi apsiriboti tik ES.
However, action to steer demand must not be restricted to the EU.
Pasaulyje ES suvartojamos naftos kiekio procentinė išraiška ir artimiausiais metais laipsniškai mažės.
The EU’s percentage share in worldwide oil consumption will continue to fall in the coming years.
Tai lemia vien jau didelis paklausos augimas už ES ribų.
This is already determined by the strong increase in demand outside the EU.
Todėl ES energijos tiekimo saugumo atžvilgiu bus labai svarbu mažinti paklausos augimą ir pasaulio lygiu, tačiau nekeliant pavojaus trečiųjų šalių ar pačios ES plėtros tikslams.
It will therefore be crucial for the EU’s security of supply to curb the growth in demand at world level as well, without jeopardising the growth targets of either third countries or the EU itself.
Labai svarbus yra ir rinkos ekonomikos kainodaros mechanizmų trečiosiose šalyse skatinimas – pavyzdžiui, panaikinus valstybės subsidijas kurui.
An important aspect here is the promotion of market economy pricing mechanisms in third countries - for example through the abolition of state fuel subsidies.
Visoms šioms priemonėms reikalingos investicijos.
All these measures require investments.
Investuoti galima tik tuomet, kai yra pakankamas kapitalas ir galima tikėtis pelno.
Investments are possible only if sufficient capital is made available, and a return is to be expected.
Todėl būtina kuo greičiau įveikti dabartinę finansų krizę, kuri gali virsti ekonomine krize.
In this light, the current credit crisis - that is threatening to spread into an economic crisis - needs to be overcome as quickly as possible.
Sykiu kyla klausimas, ar valstybė, taikydama klimato politikos priemones, kasmet turi susirinkti iš vartotojų papildomus milijardus eurų, o gal tie pinigai turėtų likti tiems, kurie privalo daryti būtinas investicijas?
At the same time the question arises as to whether the state should collect additional billions of euros each year from consumers thanks to climate policy instruments, or whether the money should not remain with those who are required to make the necessary investments.
Per pastarąjį dešimtmetį padidėjo būsimam ES naftos tiekimo saugumui kylantys sunkumai.
The challenges for the EU’s future oil supply security have grown over the past decade.
Tačiau jie gali būti įveikti darant tikslingą poveikį tiek pasiūlai, tiek paklausai, jei pavyks paskatinti politinę valią ir tarptautinį koordinavimą, bendradarbiavimą ir inovacijų kūrimą.
However, they can be tackled with targeted supply and demand side intervention, provided that we can mobilise the political will, international coordination and cooperation, and the power to innovate.
dėl su nafta susijusių problemų sprendimo
on facing oil challenges
1. teigiamai vertina Komisijos komunikatus „Spręsti padidėjusių naftos kainų problemą“
Welcomes the Commission’s communications entitled “Facing the challenge of higher oil prices”
SEC(2008)2794 ir SEC(2008)2795 . ; pabrėžia, kad, nepaisant to, jog 2008 m. antroje pusėje dėl pasaulinės finansinės krizės sumažėjo naftos kainos, dėl lėtos pažangos pereinant prie tvaresnio kuro rūšių, dėl mažėjančios gavybos pasaulio naftos telkiniuose ir nuolat didėjančios paklausos, ypač sparčiai augančios ekonomikos šalyse, pasibaigus tarptautinei krizei neišvengiamai vėl didės įtampa iškastinio kuro rinkose ir šalių vartotojų priklausomybė nuo importo;
SEC(2008)2794 and SEC(2008)2795 . ; points out that, despite the drop in oil prices in the second half of 2008 as a result of the global financial crisis, the slow progress in switching to more sustainable fuels, declining output from the world’s oilfields and the continuing growth in demand, primarily driven by the emerging economies, inevitably mean a return, once the international crisis is over, to the tightening of the fossil fuel markets and increasing import dependency for the consuming countries;
3. pažymi, kad Europos Sąjungoje pirmiausia nepakankamai dėmesio skiriama pasaulinių tarptautinio energijos tiekimo saugumo pokyčių geopolitiniams padariniams ir poveikiui būsimai tarptautinės tvarkos politikai ir nepakankamai apie tai diskutuojama; mano, kad reikia ne laikytis valstybių vidaus sprendimų, o diegti naujas ES, JAV, Rusijos ir Kinijos glaudaus politinio ir ekonominio bendradarbiavimo formas ir jas vidutinės trukmės laikotarpiu oficialiai įtvirtinti;
Points out that, in particular, the geopolitical impact of the changes in global conditions for international energy security and the consequences for future international governance policy have not yet been adequately considered and debated by the EU; considers that a continued reliance on national solutions must give way to new and close forms of political and economic cooperation between the EU, the US, Russia and China, which must also be given institutional form in the medium term;
dėl problemų, susijusių su nafta, sprendimo
on Facing oil challenges
A. kadangi naftos kaina išaugo nuo mažiau nei 50 JAV dolerių už barelį 2000 m. pradžioje iki daugiau nei 140 JAV dolerių 2008 m. rugpjūčio mėn., po to staiga sumažėjo iki 60 JAV dolerių,
A. whereas the price of oil increased from less than USD 50 per barrel in early 2000, to more than USD 140 in August 2008, and then sharply fell to less than USD 60 dollars per barrel,
B. kadangi dėl didesnių naftos ir kitų pagrindinių žaliavų kainų padidėjo gamybos išlaidos ir apskritai pakilo kainos, kadangi kainos žaliavų sektoriuje labai susijusios,
B. whereas the higher prices of oil and other basic commodities have raised the costs of production and put upward pressure on overall prices, because of the strong links across commodities,
C. kadangi padidėjusi infliacija, kurią sukėlė labai padidėjusios pagrindinių žaliavų ir naftos kainos, neigiamai paveikė perkamąją galią,
C. whereas the rise of inflation, triggered by hikes in the price of oil and basic commodities has provoked an erosion of purchasing power,
D. kadangi dėl to, kad buvo kuriamos naujos investavimo priemonės naftos ir kitų pagrindinių žaliavų rinkoje, šių žaliavų kainos tapo dar nepastovesnės; ir kadangi būtina užtikrinti didesnį energetikos rinkų skaidrumą;
D. whereas the development of new investment vehicles on the market for oil and other basic commodities, has amplified the price volatility of those commodities; and whereas there is a need to ensure greater transparency on the energy markets,
2. yra susirūpinęs dėl naftos kainų kitimo ir jo poveikio ekonominės ir finansinės padėties stabilumui; pripažįsta aktyviai veikiančių naftos ir kitų energetikos produktų rinkų naudą, tačiau ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti aukščiausią energetikos rinkų skaidrumo lygį;
Expresses its concern about the volatility of oil prices and its impact on economic and financial stability; while recognising the benefits of active markets in oil and other energy products , urges the Commission and the Member States to ensure the highest practicable level of transparency in energy markets;
4. pabrėžia, kad dėl nuolatinės naftos paklausos vis mažėja galimybė užtikrinti pasiūlą; ragina pagerinti energetikos statistinių duomenų, ypač susijusių su naftos išteklių padėtimi, skaidrumą;
Stresses that sustained demand for oil has increasingly pushed supply up against capacity limits; urges for an improvement of data transparency in regard to energy statistics, especially in respect with oil stock levels;
7. pabrėžia, kad veiksminga prekybos išmetamųjų dujų leidimais sistema ir daugelio kitų energijos taupymo priemonių priėmimas padėtų labai skatinti didelio energinio efektyvumo technologijų ir gaminių plačios ir pažangios rinkos vystymąsi; be to, pabrėžia principo „moka teršėjas“ taikymo svarbą; primena, kad kuo daugiau šalių imsis panašios politikos, tuo mažesnė bus su šia politika susijusi įtaka sektorių konkurencingumui;
Stresses that an effective emissions trading system and the adoption of a wide range of other energy saving measures should be important tools for stimulating the development of a wide-ranging, cutting-edge market for energy-efficient technologies and products; also underlines the importance of the application of the ‘polluter-pays’ principle; recalls that the greater the number of countries that put similar policies in place, the more limited the impact on sectoral competitiveness of those policies;
3. pabrėžia, kad riboti pajėgumai plėsti naujus telkinius ir tokie šalutiniai veiksniai kaip susilpnėjęs doleris ir finansų rinkų suirutė taip pat turėjo įtakos naftos kainų svyravimui;
Emphasises that limited capacity for the expansion of new supplies and extraneous factors such as the weak dollar and the turmoil in financial markets have also contributed to oil price volatility;
6. pažymi, kad reikia didelį dėmesį skirti konkurencijos perdirbant ir parduodant naftą bei naftos produktus stebėjimui ir didinti duomenų apie komercines naftos atsargas skaidrumą;
Highlights the need to prioritise the monitoring of competition in the processing and sale of oil and petroleum products and to increase the transparency of data on commercial oil stocks;
Nuomonės referentė(*):
Rapporteurs for opinion(*):
TEISĖS REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ APIE TEISINĮ PAGRINDĄ............................13
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS.............13
Užsienio reikalų komiteto NUOMONĖ...................................................................22
OPINION of the Committee on Foreign Affairs (*) ...........................................22
Biudžeto komiteto NUOMONĖ....................................................................................25
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................25
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. gruodžio 18 d. reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę
– having regard to Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (DCI)
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimų, kuriais nustatomi valstybės strateginiai dokumentai ir orientacinės programos, skirtos Malaizijai, Brazilijai ir Pakistanui, projekto
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the draft Commission decisions establishing Country Strategy Papers and Indicative Programmes for Malaysia, Brazil and Pakistan
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimų, kuriais nustatomi MERCOSUR ir Lotynų Amerikos regioniniai strategijos dokumentai ir regioninės orientacinės programos, projektų
– having regard to its resolution of 7 June 2007 on the draft Commission decision establishing Regional Strategy Papers and Regional Indicative Programmes for Mercosur and Latin America
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo, įsteigiančio specialiąją priemonę Irakui 2007 m., projekto
– having regard to its resolution of 25 October 2007 on the draft Commission decision establishing a Special Measure 2007 for Iraq
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimų, kuriais remiantis nustatomos 2008 m. metinės veiksmų programos Brazilijai ir Argentinai, projekto
– having regard to its resolution of 9 July 2008 on the draft Commission decisions establishing Annual Action Programmes for Brazil for 2008 and for Argentina for 2008
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0338 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0338 . ,
– atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo 2007 m. spalio 23 d. sprendimą byloje C‑403/05 Parlamentas prieš Komisiją
– having regard to the judgment of the Court of Justice of 23 October 2007 in case C‑403/05 Parliament v Commission