natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tarptautinė bendruomenė sutinka, – tai dar kartą patvirtino Didžiojo dvidešimtuko (G 20) vadovai praėjusiais metais vykusiame Seulo susitikime, – kad perėjimas prie labiau rinkos nustatomų valiutų kurso sistemų, valiutų kurso stabilumo didinimas siekiant atspindėti pagrindinius ekonominius rodiklius ir susilaikymas nuo konkurencinio valiutų nuvertinimo – tai augančios ekonomikos šalių, įskaitant Kiniją, ir tarptautinės bendruomenės interesai.
The international community agrees – and it was restated by G20 Leaders in Seoul last year – that moving towards more market-determined exchange rate systems, enhancing exchange rate stability to reflect underlying economic fundamentals, and refraining from competitive devaluation of currencies, are in the interest of the emerging economies concerned, including China, and of the international community.
Akivaizdu, kad pernelyg didelis nepastovumas ir nežabotas valiutų kursų svyravimas gali turėti neigiamą poveikį ekonominiam ir finansiniam stabilumui.
It is clear that excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse implications for economic and financial stability.
Kalbant apie centrinių bankų gebėjimą kovoti su pernelyg dideliu valiutos kursų svyravimu, euro zonoje įdiegtas lankstus valiutos kurso režimas, o tai reiškia, kad išorinę euro vertę trečiųjų šalių valiutų atžvilgiu nustato rinka.
Regarding central banks’ ability to address excessive exchange rate volatility, the euro area has adopted a flexible exchange rate regime, implying that the external value of the euro vis-à-vis the currencies of third countries is determined by the market.
Tai ECB leidžia susitelkti į savo tikslą – palaikyti kainų stabilumą – ir turėtų padėti sumažinti valiutų kursų svyravimą.
This allows the ECB to focus on its objective – the preservation of price stability – and should contribute to limit exchange rate volatility.
ECB pinigų politikos patikimumas skatina aktyviau naudoti eurą tarptautiniuose sandoriuose.
The credibility of the monetary policy of the ECB will foster a greater use of the euro in international transactions.
Kaip vertinate G 20 pasiekimus?
How do you assess the achievements of the G20?
Koks jūsų požiūris į dabartinį koordinavimo lygį?
What are your views on the current level of coordination?
G 20 tapo aukšto lygio politine paskata įveikti krizes, jas valdyti ir užkirsti kelią būsimoms krizėms.
The G20 has been instrumental in providing high-level political impetus for crisis containment, crisis management and future crisis prevention.
G 20 sanglauda turi būti užtikrinta ir pasibaigus krizei.
G20 cohesion must be ensured also once the crisis is over.
Seule įvykusiame naujausiame aukščiausiojo lygio susitikime, pabrėžė, kad labai svarbu ir toliau tęsti bendradarbiavimą tarptautinės politikos srityje siekiant kovoti su pagrindinėmis finansų krizės priežastimis ir padėti pamatus patikimam pasaulio ekonomikos augimui.
It is hence highly welcome that G20 Leaders, most recently at their Seoul Summit in November 2010, underlined the importance of continued international policy cooperation to address the root causes of the financial crisis and to lay the foundations for sound global economic growth.
Turiu pasakyti, kad vilties teikia aukšto lygio kolektyvinė G 20 narių atsakomybė.
I must say that I am encouraged by the high level of collective responsibility by G20 members.
Kartu norėčiau pabrėžti, kad nevienalytė G 20 narystė apsunkina derinimą ir sutarimą dėl bendrų pozicijų.
At the same time, I note that the heterogeneity of the membership of the G20 makes it much more difficult to coordinate and agree on common positions.
Be to, svarbu, kad procesas būtų įtraukesnis ir kad jame dalyvautų kitos valstybės.
Also, it is important that the process becomes more inclusive, to involve other countries.
Be kitų G 20 darbotvarkės punktų, norėčiau pabrėžti šiuos klausimus:
Among the various items on the agenda of the G20, I would highlight the following:
Pirma, G 20 programa, kuria siekiama spartaus, tvaraus ir subalansuoto ekonomikos augimo, – tai naudinga daugiašalio bendradarbiavimo priemonė.
First, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a useful mechanism in multilateral cooperation.
Šiuo metu itin svarbu, kad visos G 20 narės kartu su TVF visiškai įgyvendintų šioje programoje numatytus įsipareigojimus.
It is now vital that all G20 members, together with the IMF fully live up to their commitments made within this framework.
Šiuo atžvilgiu svarbiausia taikyti drąsias priemones, kuriomis galėtume išlaikyti fiskalinį tvarumą, ir vykdyti plačių užmojų struktūrines reformas.
In this respect, bold measures to safeguard fiscal sustainability and ambitious structural reforms are key.
Europa turėtų rodyti pavyzdį.
Europe should lead by example.
Antra, G 20 vadovai pritarė pagrindiniams veiksmams pertvarkant finansų sistemą, įskaitant svarbų Bazelio komiteto ir Finansinio stabilumo valdybos (FSB) atliktą darbą.
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the transformation of the financial system, including the important work done by the Basel Committee and the FSB.
Šiuo metu G 20 nariams svarbu ir toliau daryti pažangą įgyvendinant pasiektus susitarimus.
It is now important for G20 members to make further progress on implementing the agreements reached.
C. Finansinis stabilumas ir priežiūra
C. Financial Stability and Supervision
Ar manote, kad ESRV ir Europos priežiūros institucijos (EPI) turės veiksmingų įgaliojimų?
Do you believe the ESRB and the ESA’s will have effective powers?
Naujai įkurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema (EFPIS) – tai pirmas žingsnis siekiant sustiprinti mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ryšį.
The newly established European System of Financial Supervision is the first step to boost the cooperation between the micro and macro prudential supervision.
Sistema turėtų būti tobulinama vadovaujantis bendrąja institucijose vyraujančia priežiūros kultūra siekiant pagerinti mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo priežiūros papildomumą ir sustiprinti tarptautinę priežiūrą.
The System should be developed on a common culture of supervision between the authorities in order to improve the complementarities of micro and macro prudential supervision and to strengthen cross-border supervision.
Trys EPI ir ESRV turėtų veikti remdamosi tinkamais ir veiksmingais informacijos mainais, duomenų analize ir metodais.
The three ESAs and the ESRB should act upon an adequate and effective exchange of information, analysis of data and methodologies.
Kad veiksmingai veiktų, ESRV ir EPI turėtų visiškai išnaudoti turimus įgaliojimus ir reglamentuose nustatytas priemones.
To be effective, the ESRB and the ESAs should fully exploit the competences and instruments that the regulations provide them.
Visų pirma teisinėje sistemoje EPI numatytos tam tikros privalomos galios, įskaitant techninius standartus, kurie įgyvendinami perkėlus juos į ES teisę, įgaliojimai tirti ES teisės pažeidimus ir galimas bendrovėms ar rinkos dalyviams privalomų teisinių priemonių panaudojimas.
In particular, the legal framework foresees certain binding powers for the ESA’s , including technical standards enforceable when transposed into EU law, authority to investigate on EU law breaches and a possible trigger of legal instruments binding for firms or market participants.
Ir atvirkščiai, teisės aktų leidėjas ESRV suteikė „veikti arba paaiškinti“ vaidmenį.
Conversely, the legislator gave the ESRB an “act or explain” role.
Šios galios veiksmingos, jeigu grindžiamos patikimumu, institucine reputacija ir kompetencija.
These powers can be effective whilst anchored on credibility, institutional reputation and excellence.
Tokia intelektuali institucija, be kita ko, paremta ESRV ir EPI nepriklausomumu, tinkamu personalu ir biudžeto lėšomis.
Such intellectual authority relies, among other, on the ESRB and the ESA’s independence, adequate staffing and budget endowment.
Ar įžvelgiate galimą interesų konfliktą ESRV veikloje dėl su pinigų politika susijusių ECB įgaliojimų?
As far as the ESRB is concerned, do you see a potential conflict of interest with the ECB mandate in relation to monetary policy?
Neįžvelgiu interesų konflikto.
I see no conflict of interest.
ECB ir ESRV politiniai įsipareigojimai labai aiškiai atskirti.
The policy responsibilities of the ECB and the ESRB are clearly distinct.
ECB pagrindinis tikslas – palaikyti kainų stabilumą euro zonoje.
The ECB’s primary objective is to maintain price stability in the euro area.
Be to, ECB prisideda prie „to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su <...> finansų sistemos stabilumu“, ir skatina sklandų rinkos infrastruktūrų veikimą.
Furthermore it contributes “to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to… the stability of the financial system” and promotes the smooth functioning of market infrastructures.
Tuo tarpu ESRV atsakinga už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ES finansinėje sistemoje, nustato finansiniam stabilumui kylantį pavojų ir prireikus įspėja apie riziką bei teikia rekomendacijas, kokių veiksmų imtis siekiant įveikti šią riziką.
The ESRB instead is responsible for macro-prudential oversight across the EU’s financial system, identifies risks to financial stability and, where necessary, issues risk warnings and recommendations for action to address such risks.
Yra aiškus ir veiksmingas nurodymas taikyti pinigų politiką kainų stabilumui palaikyti ir (bus toliau plėtojama) makrolygio rizikos ribojimo priemonę, skirtą kovai su finansų sistemos pavojais.
There is a clear and efficient assignment to use monetary policy to maintain price stability and a (to be further developed) macro-prudential tool set to address risks to the financial system.
Atsižvelgiant į tai, būtina pripažinti, kad kainų stabilumas ir finansinis stabilumas negali būti analizuojami atskirai.
Having said this, one has to acknowledge that price stability and financial stability cannot be analysed independently from each other.
Ilguoju laikotarpiu kainų stabilumas prisideda prie finansinio stabilumo, o finansinis stabilumas – būtina sąlyga centriniam bankui kainų stabilumui palaikyti.
In the long run, price stability contributes to financial stability, while financial stability is a prerequisite for the central bank’s ability to maintain price stability.
Taigi ir ECB, ir ESRV tikslai papildo vieni kitus.
Thus both, the ECB’s and the ESRB’s objectives, mutually reinforce each other.
Nepaisant to, gali susidaryti tokios aplinkybės, kuriomis pinigų politikos priemonių naudojimas turi įtakos finansiniam stabilumui ir, atvirkščiai, makrolygio rizikos ribojimo politikos priemonės turi įtakos infliacijai.
Nevertheless, one could also think of situations, in which the use of monetary policy instruments affects financial stability and vice versa in which macro-prudential policy instruments have an impact on inflation.
Esu įsitikinęs, jog ECB ir ESRV nepriklausomumas padės užtikrinti, kad atitinkamos politikos priemonės būtų panaudotos tiems tikslams, kuriems ir buvo sukurtos.
I am confident that the independence of the ECB and ESRB will make sure that the respective policy instruments will be geared to the objectives for which the tools have been designed.
Be to, centrinio banko valdytojų atstovavimas ESVR iš esmės užtikrina reikalingus informacijos ir apie makroekonominę padėtį, ir apie finansinio stabilumo riziką srautus.
Furthermore, due to representation of central bank governors in the ESRB, the necessary information flows with respect to both the macroeconomic situation and financial stability risks is guaranteed quasi by definition.
Trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu centriniam bankui tokiomis aplinkybėmis gali tekti „aktyviau pasipriešinti“ (angl. leaning against the wind ) finansinio disbalanso augimui ir laikinai nukrypti nuo kiekybinės kainų stabilumo apibrėžties (pvz., šiek tiek sumažinti vartotojo kainos infliaciją kylant bendram turto kainų bumui).
In the short to medium run, the central bank in that case might have to “lean against the wind” of growing financial imbalances and accept to live with a temporary deviation from its quantitative definition of price stability (e.g. slightly lower consumer price inflation in times of a growing general asset price boom).
Be to, įkūrus ESRV tokios sudėtingos aplinkybės pinigų politikos kūrėjams gali būti pašalintos arba susidaryti rečiau.
Also such more challenging situations for monetary policy makers are likely to be diminished in terms of frequency and severity, due to the establishment of the ESRB.
ESRV, kaip naujos institucijos, atsakingos už ES finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą, įsteigimas ir lygiagretus ES koordinavimo sistemos stiprinimas tarp nacionalinių rizikos ribojimo priežiūros institucijų kuriant Europos priežiūros institucijas – svarbus žingsnis į priekį įveikiant sunkumus ir naikinant finansų krizės atskleistas spragas.
The establishment of the ESRB, as a new body responsible for macroprudential supervision of the EU financial system, and the parallel strengthening of the EU coordination framework among national authorities for micro-prudential supervision through the setting-up of the European Supervisory Authorities, represent an important step forward to address the challenges and the lacunae shown by the financial crisis.
ECB atliks svarbų vaidmenį naujoje sistemoje teikdama analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę pagalbą ESRV, įskaitant ESRV sekretoriatą.
The ECB will play an important role in the new framework, as it provides the analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB, including the Secretariat of the ESRB.
ECB taip pat turėtų būti naudinga ESRV dėl visų ECB bendrosios tarybos narių dalyvavimo ir visų ES centrinių bankų makroekonominės, finansinės ir pinigų srities profesinės patirties.
The ECB should also bring to the benefit of the ESRB, with the participation of all the members of the ECB’s General Council, the macro-economic, financial and monetary expertise of all EU central banks.
Šį indėlį dar labiau sustiprins ECB ir ESRV veikla įvairiose centrinės bankininkystės srityse (finansinio stabilumo analizė, makroekonominė analizė, statistinės informacijos rinkimas) ir bendra ES nacionalinių centrinių bankų praktinės patirties, išteklių ir infrastruktūros sąveika.
This contribution will be underpinned by the activities of the ECB and ESCB in the various central banking areas (financial stability analysis, macro-economic analysis, collection of statistical information) and by the overall synergies in terms of expertise, resources and infrastructure of the EU NCBs.
ECB Bankų priežiūros komitetas, kuriam vadovavau 2007–2011 m., šioje srityje jau aktyviai veikė.
The Banking Supervision Committee of the ECB, which I chaired between 2007 and 2011, was already active in this domain.
Šio komiteto praktinė patirtis ir parengiamasis darbas bus naudingas naujajam ESRV Patariamajam techniniam komitetui.
Its experience and preparatory work will be useful for the new Advisory Technical Committee of the ESRB.
Galiausiai ECB dalyvauja Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir antrojo lygmens Europos bankininkystės komiteto (EBK) posėdžiuose, todėl įneš savo indėlį į technines diskusijas šiuose forumuose.
Finally, the ECB participates in the meetings of the EBA as well as the level 2 European Banking Committee (EBC) and will bring its contribution to the technical discussions in these forums.
Be to, kaip žinote, ECB teikia teisines nuomones dėl visų ES (ir nacionalinių) iniciatyvų, kurios gali turėti įtakos finansiniam stabilumui, pvz., dėl Direktyvos dėl kapitalo poreikio (CRD 4).
Furthermore, as you know, the ECB provides legal opinions on all EU (and national) initiatives that may affect financial stability, like for instance CRD IV.
Pirma, naujosios „Bazelio III“ taisyklės, kuriose numatytos naujos priemonės dėl finansinių svertų rodiklių, likvidumo standartai ir priešcikliniai rezervai.
Firstly, the new Basel III rules, including new measures on leverage ratios, liquidity standards and counter-cyclical buffers.
Šių naujų taisyklių įgyvendinimas Europoje vyksta keičiant Direktyvą dėl kapitalo poreikio (DKP 4), kurią šiuo metu tobulina Europos Komisija.
Implementation of these new rules is underway in Europe via changes to the Capital Requirements Directive (CRD IV), which the European Commission is currently working on.
Norėčiau pabrėžti, kad yra tam tikri rizikos ribojimo reguliavimo aspektai, kurie itin glaudžiai susiję su makrolygio rizikos ribojimo priežiūra, pvz., priešcikliniai rezervai, ir tikimasi, kad šioje srityje ESRV atliks svarbų vaidmenį bendradarbiaudama su EBI.
I would like to stress here that there are elements of the prudential regulation which are very closely linked to macroprudential supervision, such as the counter-cyclical buffers where the ESRB is expected to play an important role in collaboration with the EBA.
Antra, darbas dėl sistemiškai svarbių finansinių institucijų (SSFI).
Secondly, the work on systemically important financial institutions (SIFIs).
Šis darbas turėtų būti baigtas 2011 m.
This should be completed in 2011.
Trečia, krizių valdymas ir įveikimas.
Thirdly, crisis management and resolution.
Europos Komisija sausio mėn. paskelbė viešas konsultacijas Europos Sąjungoje.
As for the EU, the European Commission has issued a public consultation in January.
Pasiūlytoje sistemoje turėtų būti numatytos nuostatos, dėl valdžios institucijų pagerinimo ir įstaigų pasirengimo krizėms.
The proposed framework would contain provisions to improve the crisis preparedness of both authorities and institutions.
Naujoje ES sistemoje turėtų būti suderinti nacionaliniai režimai ir numatytos bendradarbiavimo priemonės siekiant veiksmingai užkirsti kelią tarpvalstybinių bankų žlugimui.
The new EU framework should harmonize the national regimes and provide for cooperation mechanisms to effectively handle cross-border bank failures.
Be to, reikalinga patikima finansavimo tvarka, ir šiuo tikslu, siekiant didinti bankų problemų sprendimo fondų išteklius, galėtų būti panaudojami banko mokesčiai.
Credible financing arrangements are also needed, for which purpose bank levies could be used to raise the resources for resolution funds.
Ketvirta, šešėlinis bankininkystės sektorius.
Fourth, the shadow banking sector.
Penkta, makrolygio rizikos ribojimo priežiūra.
Fifth, Macroprudential Supervision.
Tarptautinių atsiskaitymų bankas (TAB), TVF ir FSB atlieka darbą nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis dėl i) duomenų spragų panaikinimo ir analitinių priemonių stiprinimo siekiant nustatyti ir įvertinti sisteminę riziką, ii) politikos atsako, skirto finansų įstaigoms, rinkoms ir infrastruktūroms, parengimo, ir iii) bendrų pastangų tobulinant nuoseklias makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir politikos sistemas.
Work has been carried out at the national, regional and international level, namely by the BIS, IMF, FSB on (i) bridging data gaps and enhancing analytical tools to identify and assess systemic risk, (ii) in designing policy responses addressing financial institutions, markets and infrastructures, and (iii) overall efforts in developing a coherent frameworks for macro-prudential oversight and policy.
Šešta, vartotojų apsauga.
Sixth, Consumer Protection.
G 20 įpareigojo FSB, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizaciją (EBPO) ir kitas tarptautines organizacijas ištirti didesnės vartotojų apsaugos galimybes.
The G20 has mandated the FSB, the OECD and other international organizations to explore options to enhance consumer protection.
Palankiai vertintinos dviejų valdybų, t. y.
Lastly, Accounting standards.
Finansų atskaitomybės standartų valdybos (FASV) ir Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV), pastarojo meto pastangos, kuriomis jos atsiliepė į G 20 raginamą siekti JAV Bendrųjų apskaitos principų (BAP) ir Tarptautinių finansų apskaitos standartų (TFAS) konvergencijos.
The recent efforts by the Financial Accounting Standards Board (FASB) and the IASB two Boards in response to the G20 call for convergence between US GAAP and IFRS are welcome.
Tačiau išlieka dideli konceptualūs skirtumai esminėse srityse, pvz., finansinių priemonių klasifikavimas ir vertinimas, kuriuos reikia panaikinti atsižvelgiant į G 20 prašymą parengti bendrą aukštos kokybės atskaitomybės standartų rinkinį.
However, significant conceptual differences between key areas remain, such as the classification and measurement of financial instruments that need to be resolved with a view to responding to the G20 request for a single set of high-quality accounting standards.
Ar laikui bėgant ir keičiantis ECB užduotims bei prioritetams neturėtų kisti įvairūs valdybos narių įsipareigojimai?
Shouldn't the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes occurred in the ECB's tasks and priorities?
Norėčiau pabrėžti, kad ECB vykdomoji valdyba – kolegialus sprendimus priimantis organas.
I would like to emphasise that the ECB’s Executive Board is a collegiate decision-making body.
Atsižvelgiant į šią kolektyvinę atsakomybę už visą ECB veiklą, suprantu, kad valdyba dėl operatyvinių ar praktinių priežasčių sutinka dėl pavaldumo ryšių kiekvienoje iš ECB veikimo sričių.
Within this collective responsibility for the overall functioning of the ECB, I understand that the Board, for operational/practical reasons, agrees on the reporting lines of each ECB’s business area.
Tai reiškia, kad kiekvienos srities atstovai atsiskaito atskiriems vykdomosios valdybos nariams, o vykdomoji valdyba yra kolektyviai atsakinga už ECB sprendimų priėmimą.
This concretely means that each business area reports to individual Executive Board members while the Executive Board as a whole is collectively responsible for the ECB’s decision-making.
Taigi, suprantu, kad vykdomoji valdyba laikui bėgant peržiūri pavaldumo paskirstymą, ir tai, mano nuomone, yra labai gera praktika, nes sudaromos sąlygos įvertinti konkrečią kompetenciją ir prireikus prisitaikyti prie išorės pokyčių (pvz., naujų verslo vienetų kūrimo, pvz., įgyvendinant T2S programą) ir galiausiai sustiprina valdybos kolegialumą.
Having said that, I also understand that the Executive Board reviews the allocation of reporting lines over time, which I consider a very good practice as it on the one hand allows to take into account specific expertise and, as the case may be, to take into account adjustment to external developments (such as the creation of new business units, e.g. for dealing with T2S) and it eventually also strengthens the collegiality of the Board.
ECB vykdomosios valdybos narių paskyrimo sąlygos yra labai aiškiai išdėstytos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir ECBS ir ECB statute: „vykdomosios valdybos nariai skiriami iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų“ ir „vykdomosios valdybos nariais gali būti tik [euro zonos] valstybių narių piliečiai“.
The criteria for the appointment of ECB’s Executive Board members are very clearly set out in the Treaty on the Functioning of the EU and in the Statute of the ESCB and the ECB "the members of the Executive Board shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters”; and “only nationals of [euro area] Member States may be members of the Executive Board”.
Manau, tokia narių skyrimo procedūra pagal Tarybos rekomendaciją ir pasikonsultavus su Europos Parlamentu ir ECB užtikrina, kad skiriant ECB vykdomosios valdybos narius būtų visiškai laikomasi minėtų dviejų reikalavimų.
In my view, this procedure upon a recommendation from the Council and following consultation of the European Parliament and the ECB ensures that the two requirements for the appointment of members to the Executive Board of the ECB are best met.
Be to, norėčiau pabrėžti viršvalstybinį ECB pobūdį, kuris reiškia, kad sprendimus priimančių institucijų sprendimai priimami atsižvelgiant tik į euro zonos perspektyvą, o ne į konkrečius nacionalinius interesus.
Moreover, I would like to insist on the supranational character of the ECB which implies that the decisions of its decision-making bodies are taken exclusively with a euro area perspective and not with a view to particular national interests.