natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies a punktą ( C7-0105/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 207(4) , first subparagraph, and Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0105/2010 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 ir 90 straipsnius,
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
1. duoda pritarimą Tarybos sprendimo projektui;
Gives its consent to the draft Council decision;
Paryžiaus konvencija dėl tarptautinių parodų siekiama reglamentuoti jos taikymo sričiai priskirtų tarptautinių parodų rengimo dažnumą, kokybę ir tvarką.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
Kaip nurodyta Paryžiaus konvencijoje, pagrindinė tarptautinių parodų paskirtis – sudaryti sąlygas pristatyti naujoves ir prisidėti prie visuomenės švietimo.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
Todėl Paryžiaus konvencija taikoma visoms tarptautinėms parodoms, kurios trunka ne trumpiau kaip tris savaites ir ne ilgiau kaip tris mėnesius, išskyrus dailės parodas ir iš esmės komercines parodas.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Paryžiaus konvencija reglamentuoja Europos Sąjungos muitų teisės aktų taikymo srities klausimus, todėl valstybė narė, pageidaujanti prisijungti prie šios Konvencijos, turi gauti Sąjungos leidimą.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
Leidimo laikinai įvežti suteikimas reglamentuojamas Bendrijos muitinės kodekso 137-144 straipsniais.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Laikinojo įvežimo tvarka, nustatyta Europos Sąjungos muitų teisės aktais, visiškai atitinka Paryžiaus konvencijos nuostatas.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Europos Sąjungos muitų teisės aktai priklauso bendrosios prekybos politikos sričiai, apibrėžtai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnyje.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Remiantis 207 straipsniu, nacionalinės priemonės, įskaitant tarptautinių susitarimų sudarymą, leidžiamos tik tuo atveju, jei Sąjunga suteikia specialų leidimą jas taikyti.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Pati Europos Sąjunga negali prisijungti prie Paryžiaus konvencijos, nes jos narėmis gali būti tik suverenios valstybės.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Šiuo metu prie Paryžiaus konvencijos prisijungusios 24 valstybės narės, išskyrus Latviją, Liuksemburgą ir Airiją; Latvija yra pareiškusi pageidavimą prisijungti prie šios konvencijos.
So far 24 Member States, with the exception of Latvia, Luxembourg and Ireland, have acceded to the Paris Convention and Latvia has expressed its wish to accede to that Convention.
Todėl Tarybos sprendimo paskirtis – sudaryti sąlygas suinteresuotoms valstybėms narėms, kurios dar neprisijungė prie Paryžiaus konvencijos, tai padaryti nepažeidžiant Lisabonos sutartimi Europos Sąjungai suteiktos išimtinės kompetencijos.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Todėl pranešėjas mano, kad Europos Parlamentas turėtų duoti savo pritarimą šiam pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama valstybėms narėms prisijungti prie Paryžiaus konvencijos.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Pranešėjas: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
Užsienio reikalų komiteto NUOMONĖ...................................................................14
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................14
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ 18
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 18
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos COM(2009)0248 kartu su preliminarių veiksmų planu,
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
- atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos, priimtas 2009 m. spalio 26 d.,
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
- atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2008 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl dujotiekio, planuojamo tiesti iš Rusijos į Vokietiją per Baltijos jūrą, poveikio aplinkai
- having regard to its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
OL C 294E, 2009 12 3, p.3. ,
OJ C 294E, 3.12.2009, p.3.. ,
- atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Baltijos jūros regiono strategijos formuojant Šiaurės dimensiją
- having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
Priimti tekstai, P6_TA(2006)0494 ,
OJ C 314E, 21.12.2006, p.330.. ,
- atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. balandžio 21–22 d. nuomonę „Vietinės ir regioninės valdžios institucijų vaidmuo naujojoje Baltijos jūros regiono strategijoje“,
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
- atsižvelgdamas į Regionų komiteto savo iniciatyva pateiktą nuomonę „Regionų komiteto baltoji knyga dėl daugiapakopio valdymo“, (CdR 89/2009 fin),
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones ( A7‑0202/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. kadangi nuo 2004 m., kai į Europos Sąjungą įstojo naujų valstybių narių, Baltijos jūra tapo ES vidaus jūra, kuri ne tik jungia šalis, bet ir kelia tam tikrus uždavinius, ir kadangi Baltijos jūros regiono valstybės priklauso viena nuo kitos ir kartu susiduria su tomis pačiomis problemomis,
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. kadangi Baltijos jūros regiono strategija – bandomoji strategija siekiant ateityje parengti makroregionines strategijas, o sėkmingas šios Strategijos įgyvendinimas gali būti pavyzdžiu, kaip galima įgyvendinti būsimas strategijas,
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. kadangi idėja steigti funkcinius regionus, skirtus bendriems tikslams siekti ir vystymosi sunkumams įveikti, gali padėti didinti Europos Sąjungos regioninės politikos veiksmingumą,
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,
D. kadangi siekiant padidinti regioninės politikos veiksmingumą, ypač po jos 2013 m. reformos, reikėtų remti ir plėtoti integruoto požiūrio idėją, kartu kuriant makroregionų strategijas, kurios yra visos Europos Sąjungos strategijos ir kurių įgyvendinimas vis dėlto neturi lemti sanglaudos politikos pakartotinės nacionalizacijos,
D. whereas in order to increase the effectiveness of regional policy, in particular in terms of its post-2013 reform, the idea of an integrated approach should be supported and developed, together with the creation of strategies for macro-regions that are strategies for the whole of the European Union, the implementation of which must not, however, lead to the renationalisation of cohesion policy,
1. palankiai vertina tai, kad Europos Komisija patvirtino Baltijos jūros regiono strategiją, kurią Parlamentas ragino parengti nuo 2006 m., ir Taryba jai pritarė;
Welcomes the approval of the European Commission and the support of the Council for the Strategy for the Baltic Sea Region, which Parliament has been calling for since 2006;
5. mano, kad strategijoje nustatyti nauji bendradarbiavimo pagrindai, paremti integruoto požiūrio principu, suteikia galimybę racionaliau ir efektyviau panaudoti Baltijos jūros regiono aplinkos apsaugai ir regiono plėtrai numatytus finansinius išteklius, skiriamus iš ES ir nacionalinių fondų, taip pat skiriamus įvairių finansų institucijų;
Believes that the establishment as part of the Strategy of a new framework for cooperation based on an integrated approach opens up the possibility for more rational and effective use of the financial resources available for environmental protection and the development of the Baltic Sea Region both from EU and national funds and from various financial institutions;
7. pabrėžia, kad siekiant didinti Baltijos valstybės regiono, kaip ekonominės zonos, patrauklumą būtina greitai ir nuosekliai įgyvendinti esamus ES teisės aktus, skirtus vidaus rinkai stiprinti, pavyzdžiui, Paslaugų direktyvą;
Emphasises that the prompt and consistent implementation of existing EU legal acts designed to strengthen the internal market, such as the Services Directive, is necessary to increase the attractiveness of the Baltic Sea Region as an economic area;
15. pabrėžia, kad svarbu toliau skatinti vystyti kultūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą, taip pat skatinti valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti ypač pastarojoje paminėtoje srityje; pripažįsta, kad bendradarbiavimas švietimo srityse iš tiesų gali būti labai naudingas, tačiau jis turėtų likti valstybių narių kompetencija; rekomenduoja stiprinti strateginį požiūrį ir ilgalaikį planavimą, susijusį su makroregionais;
Emphasises the importance of promoting the development of culture, education and research and innovation as well as encouraging the Member States to enter into close cooperation particularly in the last-named area; recognises that in the area of education cooperation can certainly be highly beneficial, but that competence should remain with the Member States; recommends the strengthening of the strategic approach and long-term planning in respect of macro-regions;
18. mano, kad makroregionai suderina galimybes optimaliai spręsti tam tikrame regione iškilusius sunkumus su galimybe veiksmingai ir efektyviai panaudoti kiekvienam regionui prieinamas tam tikras priemones ir išteklius;
Considers that macro-regions combine the potential to optimise the response to the challenges appearing in a given region; with that of using the particular opportunities and resources of each region in an effective and efficient way;
ES biudžeto asignavimai gali būti naudojami pagerinti įgyvendinimą; taigi apgailestauja dėl to, kad iki šiol šie asignavimai vis dar neišmokėti, ir primena Komisijai, kad svarbu, jog šios lėšos būtų kiek įmanoma greičiau paskirstytos tikslų, atitinkančių Baltijos jūros regiono strategijos tikslus, įgyvendinimui finansuoti;
Notes that implementation of the Baltic Sea Strategy has as yet been very slow; considers that the appropriations earmarked in the 2010 EU budget may be used to improve implementation; regrets, therefore, that these appropriations have still not been disbursed and reminds the Commission of the importance of this money being allocated as soon as possible for purposes in line with the targets of the Baltic Sea Strategy.
22. atsižvelgdamas į poreikį atlikti tarpinę Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo analizę, ragina Europos Komisiją detaliai parengti konkrečias projektų vertinimo priemones ir kriterijus, taikant rodiklius, užtikrinančius palyginamumą;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;
25. mano, kad plataus masto, kaip antai makroregionų, strategijų vystymas turėtų padėti stiprinti Europos politikos bendresnio įgyvendinimo vaidmenį vietos ir regioniniu lygmenimis;
Believes that the development of large-scale strategies, such as macro- regional strategies, should contribute to enhancing the role of the local and regional level in the implementation of EU policy more generally;
30. mano, kad naujame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime su Rusija reikėtų atsižvelgti į bendradarbiavimą Baltijos jūros regione; palankiai vertina Komisijos ir regiono valstybių narių pastangas bendradarbiauti su Rusija daugelyje sričių, kaip antai transporto linijos, turizmas, tarpvalstybinė grėsmė sveikatai, aplinkos apsauga ir prisitaikymas prie klimato kaitos, aplinka, muitinių ir sienų kontrolė, ir ypač energetikos klausimai; mano, kad šiuo požiūriu bendros ES ir Rusijos erdvės bus naudingos, ir ragina Rusiją tokiu pat mastu prisidėti prie šio bendradarbiavimo;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation;
Aplinkos ir energetikos aspektai
Environmental and energy aspects
Transporto ir turizmo aspektai
Transport and tourism aspects
48. mano, kad ypatinga pirmenybė turėtų būti teikiama uostų ir vidaus regionų jungtims, įskaitant vidaus vandenų kelius, siekiant užtikrinti, kad visos regiono dalys turėtų naudos didėjant krovininio jūrų transporto mastui;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
51. teigiamai vertina tai, kad į Komisijos veiksmų planą įtrauktas tikslas siekti, kad Baltijos jūra taptų pavyzdiniu tausiosios laivybos regionu ir jūrų saugos ir saugumo pasaulyje lydere; mano, kad šie tikslai labai svarbūs siekiant išlaikyti ir didinti regiono turizmo potencialą;
Welcomes the inclusion in the Commission’s action plan of the objective of making the Baltic Sea a model region for clean shipping and a world leader in maritime safety and security; considers these objectives to be crucial to maintaining and enhancing the region’s potential for tourism;
54. pabrėžia, kad Hanzos miestų Baltijos regione patrauklumas suteikia unikalią tvaraus turizmo galimybę; taigi pritaria tam, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis dviračių turizmas ir kartu būtų sudaromos ir aplinkai, ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankios sąlygos;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
Globalizacijos, spartėjančių klimato ir demografinių pokyčių bei stiprėjančios ekonominės konkurencijos laikmečiu kur kas dažniau atsiranda sunkumų ir iššūkių, kuriems neegzistuoja administracinės ar politinės ribos.
The problems arising in this age of globalisation, rapid climatic and demographic change and increased economic competition often transcend administrative or political borders.
Taip iškyla būtinybė parengti specifinius atsakus į tuos iššūkius ir pritaikyti jiems esamas politikos ir finansines priemones.
Thus we are faced with the need to develop specific responses to such challenges and the way existing political and financial instruments are applied to them.
Tad būtent šiame kontekste atsirado makroregionų, funkcinių sričių, sutelkusių bendriems tikslams siekti ar plėtros sunkumams įveikti, turinčių tam tikrus bendrus bruožus ir geografines sąlygas, koncepcija.
This is the context which gave rise to the concept of the macro-region, a functional space concentrated on common development goals or problems and possessing certain common features and geographical determinants.
Baltijos jūros regiono strategija yra pirmasis ir iki šiol vienintelis bandymas sukurti kompleksinę bendrąją plėtros strategiją tokios rūšies makroregionui.
The Strategy for the Baltic Sea Region is the first, and so far the only, attempt to create a complex common development strategy for a macro-region of this type.
Europos Komisijos komunikate
According to the Communication from the European Commission
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (COM(2009) 248 galutinis, 2009 6 10) sakoma: „Baltijos jūros regionas yra labai įvairialypės ekonomikos, gamtos ir kultūros, tačiau jo narės naudojasi daugeliu bendrų išteklių ir yra priklausomos viena nuo kitos“.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (COM(2009)248 final, 10 June 2009). , ‘the Baltic Sea Region is a highly heterogeneous area in economic, environmental and cultural terms, yet the countries concerned share many common resources and demonstrate considerable interdependence.’
Ta tarpusavio priklausomybė ir būtinybė stengtis įveikti tokius sunkumus pagrindžia tai, kad įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją turi būti imamasi bendrų veiksmų.
That interdependence, along with the need to confront similar challenges, is the justification for joint action within the framework of the Strategy for the Baltic Sea Region.
Strategija buvo patvirtinta po plačių konsultacijų su suinteresuotais subjektais valstybėse narėse, tarp jų ne tiktai su viešosios valdžios institucijomis, bet ir su akademinės bei verslo aplinkos atstovais ir nevyriausybinėmis organizacijomis.
The Strategy was adopted after wide consultation with interested parties in the Member States, including not only public authorities but also academic and business circles and NGOs.
Sėkme reikia laikyti jau patį konsultacijų ir partnerių įtraukimo nuo pat pradžių į darbą su Strategija procesą.
The consultation process and the involvement of partners from the very beginning of work on the strategy must be considered a success in itself.
Tų darbų rezultatas yra tai, kad buvo pasiūlytas naujas Europos Sąjungos bendradarbiavimo būdas.
The work gave rise to a proposal for a new form of cooperation within the European Union.
Strategija pagrįsta keturiais ramsčiais, kurių tikslas – efektyviau panaudoti Bendrijos programas ir valstybių politikos kryptis, ir tai yra:
The four pillars of the Strategy, aimed at making better use of Community programmes and national policies, are as follows:
- ekologiškai tvarios aplinkos užtikrinimas,
- protection of the environment,
- regiono klestėjimo didinimas,
- enhancing the region’s prosperity,
- jo prieinamumo ir patrauklumo skatinimas
- increasing accessibility and attractiveness, and
- regiono saugos ir saugumo užtikrinimas.
- ensuring safety and security in the region.
Be to, Strategija suskirstyta į 15 prioritetinių sričių, taip pat išvardyta daugiau kaip 70 pagrindinių projektų.
The Strategy is further divided into 15 priority areas and over 70 flagship projects.
Pradinis Strategijos taškas buvo projektai ir iniciatyvos, jau plėtojami regione – tiek pagal Europos Sąjungos iniciatyvas, tiek valstybėms narėms tiesiogiai bendradarbiaujant Baltijos jūros regione, tačiau tai buvo įrašyta į naujus bendradarbiavimo pagrindus ir pagrįsta integruoto požiūrio į įgyvendinamą politiką principais.
It takes as its starting point the projects and initiatives already existing in the region, whether developed by the EU or implemented in direct cooperation between Member States in the Baltic Sea region, and places them in a new cooperative framework based on an integrated policy.
Kova su iššūkiais, tokiais kaip klimato kaita, bus veiksminga tada, kai atsižvelgsime ir į kitas politikos kryptis, nedarančias jai tiesioginės įtakos (pavyzdžiui, į žuvininkystės ar bendrąją žemės ūkio politiką).
Efforts to deal with challenges such as climate change can be effective only if we take into account other policies that directly affect them (e.g. fisheries policy and the common agricultural policy).
Strategijoje numatyta stiprinti ir bendradarbiavimą su gretimomis valstybėmis, nepriklausančiomis Europos Sąjungai, kurių teritorija įeina į to regiono apibrėžtas funkcines sritis arba daro jam tiesioginę įtaką.
The Strategy is also predicated on strengthened cooperation with neighbouring countries not belonging to the Union whose territories are part of functional spaces defined by the given macro-region or affect those spaces indirectly.
Pavyzdžiui, rūpinantis Baltijos jūros vandens švarumu negalima pamiršti to, kad kai kurių valstybių upės įteka į šią jūrą, nors tos valstybės ir neturi tiesioginės prieigos prie Baltijos jūros.
For example, in striving to ensure the cleanliness of the waters of the Baltic Sea, we cannot ignore the fact that the rivers of certain states flow into it even though the states in question have no direct access to the Sea.
Pagrindinis iššūkis įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją yra sukurti gerai veikiančią bendradarbiavimo, veiksmingą koordinavimo struktūrą ir valdymo sistemą.
The main challenge in implementing the Strategy for the BSR is to create sound structures for cooperation and coordination and an efficient management system.