natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Administracinės naštos mažinimo ES veiksmų programa.
Welcomes the results of the Commission’s work to date in drafting proposals which, once adopted, will enable administrative burdens to be reduced by as much as 33% by 2012, an improvement on the earlier commitment to a 25% reduction; notes that savings generated in this way could amount to more than EUR 40 billion
Mažinimo sektoriuose planai ir 2009 m. veiksmai ( COM(2009)0544 ), p.
See page 6 of the Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU – Sectoral Reduction Plans and 2009 Actions ( COM(2009)0544 ). ;
30. ypač atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą rengiant Komisijos pasiūlymus, turinčius didžiausią taupymo potencialą (pavyzdžiui, dėl to, kad labai mažoms įmonėms nebūtų taikomi Europos Sąjungos apskaitos reikalavimai, ir dėl PVM direktyvos keitimo iš dalies, siekiant palengvinti elektroninių sąskaitų faktūrų teikimą); ragina valstybes nares konstruktyviai bendradarbiauti Taryboje ir tinkamai perkelti priimtus teisės aktus į nacionalinę teisę;
Draws particular attention to the progress made in the work on those Commission proposals that offer the greatest potential for savings (i.e. the exemption of micro-enterprises from Union accounting requirements and the amendment of the VAT Directive to facilitate electronic invoicing); calls on Member States to work together constructively in the Council and to ensure the effective transposition into national law of adopted legislation;
40. ragina Komisiją remiantis visų susijusių suinteresuotųjų šalių, įskaitant socialinius partnerius, konsultacijomis ir galiojančių teisės aktų ex post vertinimu išplėsti Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programą naujomis prioritetinėmis sritimis ir kitais teisės aktais ir tęsti šią veiksmų programą po 2012 m.;
Encourages the Commission to extend the Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU to new priority areas and other legislative acts, on the basis of consultation with all affected stakeholders, including the social partners, and the ex-post assessment of existing legislation; calls on the Commission to continue this Action Programme beyond 2012;
Pastabos dėl institucijų ir procedūrų
Institutional and procedural comments
Trečioji reglamentavimo aplinkos paprastinimo strategijos pa˛angos ataskaita ( COM(2009)0017 ), 5 skirsnis. ;
See section 5 of the third progress report on the strategy for simplifying the regulatory environment ( COM(2009)0017 ). ;
SESV 296 straipsnio 3 dalis. , pagal kurią Parlamentas ir Taryba nepriima teisės aktų, nenumatytų tai sričiai taikomose Sutarties nuostatose;
Article 296(3) TFEU. explicitly prohibits the adoption by Parliament and the Council of legislative acts not envisaged in the Treaty provisions for the area in question;
50. remia Komisijos pasiūlymą išnagrinėti siūlomos piliečių iniciatyvos priimtinumą ex-ante , kai bus surinktas vienas trečdalis reikalaujamų paramos deklaracijų, kad piliečiai nenusiviltų tuo atveju, jei būtų priimtas sprendimas, kad iniciatyva nepriimtina;
Supports the Commission’s proposal to examine the admissibility of a proposed ex-ante citizens’ initiative already when it has obtained one-third of the required declarations of support, which will make it possible to avoid disappointing citizens in the event of initiatives being declared inadmissible;
Pranešimas dėl geresnės teisėkūros Europos Sąjungoje apima labai daug dalykų.
The report on better lawmaking in the European Union covers many issues.
Gerinimo strategijos visumai reikia priskirti ne tik subsidiarumo ir proporcingumo principus, bet ir geresnį reglamentavimą Europos lygmeniu.
In addition to the principles of subsidiarity and proportionality, the report deals with the strategy for better regulation at European level as a whole.
Į šią strategiją įtrauktas teisės aktų pasiūlymų socialinio bei ekonominio poveikio ir poveikio aplinkai prognozavimas, administracinės naštos mažinimas ir jau galiojančių teisės aktų supaprastinimas ir kodofikavimas.
The strategy covers, in particular, forecasts of the social, economic and environmental impact of proposed legislation, the reduction of administrative burdens and the simplification and codification of existing legislation.
Be to, pranešimas yra tinkama proga aptarti keletą esminių dalykų, susijusių su Lisabonos sutarties įsigaliojimu (2009 m. gruodžio 1 d.) ir turėsiančių įtakos teisėkūrai ateityje.
The report is also a timely opportunity to address several institutional issues arising from the entry into force of the Lisbon Treaty (on 1 December 2009) that will affect lawmaking in the future.
Svarbiausi dalykai, aptariami šiame pranešimo projekte :
The most important issues raised in this draft are :
· Subsidiarumo ir proporcingumo principai
· The principles of subsidiarity and proportionality
Šie principai yra pagrindiniai pirminės teisės reikalavimai, o tinkamas jų taikymas turi padėti užtikrinti, kad Europos teisė atitiktų piliečių lūkesčius.
These principles constitute the basic requirements of primary legislation and their correct application should help to ensure that European law meets citizens’ expectations.
Kita vertus, remdamosi tais principais valstybės narės galės įgyvendinti nacionalinės teisės nuostatas bendradarbiaudamos įvairiais valdžios institucijų lygmenimis, taigi užtikrindamos ir didesnį teisinį tikrumą.
They also enable Member States to exercise their own legislative prerogatives in a spirit of cooperation at all levels of government, thereby increasing legal certainty.
Lisabonos sutartyje iš esmės sustiprinamas nacionalinių parlamentų vaidmuo atsižvelgiant į subsidiarumo principą.
The Lisbon Treaty significantly strengthens the role of national parliaments as regards the principle of subsidiarity.
Jau dabar Komisija siunčia parlamentams visus teisės aktų projektus, tačiau iki šiol vos keli parlamentai reguliariai teikia savo nuomones.
The Commission already forwards all legislative proposals to parliaments, although, to date, only a few parliaments have regularly sent back their opinions.
Artimiausiu metu reikia paraginti nacionalinius parlamentus bendradarbiauti ir pasinaudoti naujomis galimybėmis.
In the near future, national parliaments should be encouraged to engage in cooperation and take advantage of the new opportunities.
· Poveikio vertinimas
· Impact assessment s
Poveikio vertinimai yra labai svarbi teisėkūros proceso dalis ir Parlamentas daug kartų atkreipė dėmesį į tai, kad Komisija turėtų juos atlikti itin sąžiningai.
Impact assessments are an extremely important part of the legislative process and Parliament has repeatedly pointed out that the Commission should carry them out in a manner that ensures their utmost reliability.
Komisija, atsakydama į Parlamento reikalavimus, 2006 m. įsteigė Poveikio vertinimo valdybą, kuri priklauso Komisijai ir tiesiogiai pavaldi Komisijos pirmininkui.
In 2006, in response to Parliament’s demands, the Commission set up the Impact Assessment Board, which is an internal Commission body that reports directly to the President.
Ši valdybaa tikrina poveikio vertinimų kokybę iki atitinkamo teisės akto projekto pateikimo kaip oficialaus Komisijos teisės akto pasiūlymo.
The Board checks the quality of impact assessments before the draft of a given act is presented as an official legislative proposal from the Commission.
Iš valdybos ligšiolinės veiklos rezultatų matyti, kad būtina užtikrinti visišką jos nepriklausomumą ir atitinkamas darbo sąlygas.
In view of the results of the Board’s work so far, it is necessary to ensure full independence and appropriate working conditions.
Šiuo metu valdybą sudaro 5 nariai (arba jų pavaduotojai), dirbantys padedami 15 etatinių darbuotojų, ir to nepakanka atsižvelgiant į tai, kad valdyba nagrinėja poveikio vertinimus, siunčiamus iš visų Komisijos generalinių direktoratų ir apimančius visas teisėkūros sritis.
The Board currently consists of five members (or their substitutes), with the equivalent of 15 support staff, which seems insufficient given that the Board examines impact assessments from all the Commission’s directorates-general and covers all areas of legislation.
Be to, atsižvelgusi į Poveikio vertinimo valdybos nuomonę, Komisija 2009 m. sausio mėn. priėmė naujas poveikio vertinimo rengimo gaires.
In the light of, among other things, the opinion of the Impact Assessment Board, in January 2009 the Commission adopted new guidelines for preparing impact assessments.
Teisės reikalų komitetas mano, kad minėtų klausimų aptarimas šiame projekte yra pagrįstas, nors jis kartu rengia ir atskirą pranešimą apie poveikio vertinimų rengimą.
The Committee on Legal Affairs considers it legitimate to refer to the above issues in this report, in spite of the fact that it is also drawing up a separate report on the preparation of impact assessments.
· Administracinės naštos mažinimas
· Reducing administrative burdens
Atsižvelgdamas į ambicingą tikslą iki 2012 m. administracines išlaidas, atsirandančias dėl Europos teisės, sumažinti 25 %, komitetas aptarė ir jų vertinimo metodiką bei Europos Sąjungos institucijų bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis mažinant šias išlaidas.
Bearing in mind the ambitious goal of reducing administrative costs arising from European law by 25% by 2012, the Committee refers both to the method for measuring such costs and to cooperation between the EU institutions and Member States as regards their reduction.
Ypač svarbu tai, kad atlikus administracinių išlaidų pradinį vertinimą nustatyta, jog 72 ES teisės aktuose buvo įtvirtinti 486 informavimo įsipareigojimai, dėl kurių valstybės narės turėjo priimti daugiau kaip 10 tūkstančių įgyvendinamųjų aktų.
Of particular importance here is the fact that, on the basis of the baseline measurement of administrative costs, it is estimated that 72 EU legislative acts have imposed 486 information obligations, which have led to the adoption in the Member States of more than 10 000 implementing acts.
Be to, manoma, kad 32 % ES administracinės naštos atsirado dėl kai kurių valstybių narių sprendimų, viršijančių ES teisės aktų reikalavimus (pernelyg skrupulingas įgyvendinimas) ir jų administracinių procedūrų neveiksmingumo.
Furthermore, it is estimated that 32% of EU administrative burdens are the result of decisions by certain Member States to exceed the requirements of EU legislation (excessively rigorous implementation) and of the ineffectiveness of their administrative procedures.
Tai rodo, koks svarbus vaidmuo mažinant administracinę naštą tenka valstybėms narėms ir tai, kad Europos Sąjungos teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę turi būti kontroliuojamas iš esmės ir aktyviai.
This demonstrates the importance of the role Member States have to play in reducing administrative burdens and the need for the transposition of Union law to be subject to thorough and active monitoring.
Atsižvelgiant į tai, kad Komisija 2009 m. spalio mėn. parengė administracinės naštos mažinimo atskiruose sektoriuose planus, reikėtų parengti nuomones dėl atskirų teisės aktų pasiūlymų.
In connection with the sectoral plans drawn up by the Commission in October 2009 for the reduction of administrative burdens, it seems desirable to adopt opinions on individual legislative proposals.
Be to, šiame projekte tinkamai įvertintas Nepriklausomų suinteresuotojų šalių aukšto lygio grupės administracinės naštos mažinimo klausimams nagrinėti vaidmuo, ir jos pirmininkas Edmundas Stoiberis 2009 m. lapkričio mėn. ir 2010 m. birželio mėn. svečiavosi Teisės reikalų komitete.
The role of the High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens, the Chair of which, Edmund Stoiber, was a guest of the Committee on Legal Affairs in November 2009 and June 2010, is welcomed in this regard.
· Teisės aktų supaprastinimas ir kodifikavimas
· Simplified and codified law
Šiomis aplinkybėmis reikia išnagrinėti Komisijos Trečiąja geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginę apžvalgą, kurioje pateikiama informacija apie konkrečius pasiūlymus ir Komisijos darbų grafikas.
In this context, the Commission’s Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union, which contains information on specific proposals and a schedule of the Commission’s work, should be examined.
Parlamentas turi pabrėžti, kad remia šio proceso strategiją ir bendruosius tikslus, nors Teisės reikalų komiteto patirtis, susijusi su teisės aktų atnaujinimu išdėstant juos nauja redakcija ir kodifikuojant, rodo, kad institucijų bendradarbiavimą galima pagerinti.
Parliament should underline its support for the strategy and the overall objectives of the process, although the Committee on Legal Affairs experience of updating legislation by means of recasting and codification indicates that there is an opportunity to improve interinstitutional cooperation.
Praėjus šešeriems metams po to, kai buvo pasirašytas Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros, jau galima daryti tam tikrus apibendrinimus ir svarstyti, kaip dar būtų galima pagerinti šį bendradarbiavimą.
Six years after the signing of the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, certain conclusions may be drawn and consideration given to how to improve this cooperation further.
Teisės reikalų komitetas nemano, kad jau šiame pranešime būtinai reikėtų suformuluoti pasiūlymus dėl atitinkamų susitarimų (ar bendro požiūrio į poveikio vertinimą) pakeitimų.
The Committee on Legal Affairs does not consider it necessary in this report to propose amendments to the relevant agreements (or to the Common Approach to Impact Assessment).
Tačiau pranešime atkreipiamas dėmesys į esmines pastabas, pateiktas Parlamento veiklos reformos darbo grupės galutinėje ataskaitoje ir šių metų vasario 9 d. rezoliucijoje dėl persvarstyto pamatinio susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių.
The report does, however, draw attention to the vital recommendations set out in the final report of the Working Party on Parliamentary Reform as well as in the resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission.
Atsižvelgdamas į įsigaliojusią Lisabonos sutartį, komitetas ypač atkreipia dėmesį į Europos piliečių iniciatyvą, kuri sudarys piliečiams sąlygas aktyviai dalyvauti rengiant Europos teisės aktus.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, the Committee draws particular attention to the European citizens’ initiative, which will enable citizens to play an active role in the drafting of European law.
Reikėtų paminėti ir Lisabonos sutartyje nustatytą naują suskirstymą į deleguotuosius ir įgyvendinimo teisės aktus.
It is also worth noting the new distinction under the Lisbon Treaty between delegated and implementing acts.
dėl geresnės teisėkūros (15-oji Komisijos ataskaita, pateikta pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį)
on better lawmaking - 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
A. kadangi pagal Lisabonos sutartį Europos Parlamentas lygiomis teisėmis su Taryba priima teisės aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą,
A. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
B. kadangi pagal Lisabonos sutartį nustačius Europos piliečių iniciatyvą ES piliečiams suteikiama galimybė prašyti pradėti teisėkūros procedūrą,
B. whereas the Lisbon Treaty, by introducing the European Citizens’ Initiative, gives EU citizens the right to request a legislative procedure,
C. kadangi Komisija 2010 m. kovo 31 d. pateikė pasiūlymą dėl reglamento, pagal kurį nustatoma šiai piliečių iniciatyvai taikoma procedūra ir sąlygos,
C. whereas on 31 March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation setting out the procedures and conditions for the Citizens’ Initiative,
D. kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį Europos Parlamentas gali paprašyti, kad Komisija pateiktų bet kokį atitinkamą pasiūlymą klausimais, kuriais, jo nuomone, Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas,
D. whereas under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
E. kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje kaip viena iš piliečių teisė minima teisė į gerą administravimą, kuri gali būti įgyvendinama tik remiantis skaidriais ir piliečiams suprantamais teisės aktais,
E. whereas the citizens’ rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union include the right to good administration, which cannot be achieved without clear laws that the general public can understand,
2. ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Parlamentu, nedelsiant parengti būtinas teisines ir organizacines priemones, kad ES piliečiai galėtų naudotis Lisabonos sutarties 11 straipsnyje jiems suteikta teise inicijuoti teisėkūros procedūrą;
Calls on the Commission to lose no time in making, in cooperation with Parliament, the legal and organisational arrangements required in order to enable EU citizens to exercise their right, as recognised in Article 11 of the Lisbon Treaty, to initiate legislation;
dėl EEE ir Šveicarijos ryšių: visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
Pranešėjas: Rafał Trzaskowski
Rapporteur: Rafał Trzaskowski
– atsižvelgdamas į 1972 m. liepos 22 d.
– having regard to the Free Trade Agreement of 22 July 1972 between the European Economic Community and the Swiss Confederation,
– atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie šio susitarimo joms įstojus į Europos Sąjungą,
– having regard to the Protocol of 26 October 2004 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic pursuant to their accession to the European Union,
– atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą,
– having regard to the Agreement on the European Economic Area,
– atsižvelgdamas į 33-ajame Europos ekonominės erdvės jungtinio parlamentinio komiteto posėdyje patvirtintą EEE jungtinio parlamentinio komiteto rezoliuciją,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Resolution adopted at the 33rd meeting of the EEA Joint Parliamentary Committee,
– atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės jungtinio parlamentinio komiteto pranešimą dėl metinės EEE susitarimo veikimo 2008 m. ataskaitos,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Report on the Annual Report on the Functioning of the EEA Agreement in 2008,
– atsižvelgdamas į 25-ąją EEE/ELPA valstybių vidaus rinkos rezultatų suvestinę,
– having regard to the 25th EEA EFTA States Internal Market Scoreboard,
– atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį, pagal kurį Europos Sąjungai suteikta teisė sudaryti tarptautinius susitarimus,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 217 giving the Union the right to conclude international agreements,
– atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ( A7-0216/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0216/2010 ),
A. kadangi keturios Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės narės (Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija) yra pagrindinės Europos Sąjungos (ES) prekybos partnerės, o Šveicarija ir Norvegija laikomos atitinkamai ketvirta ir penkta svarbiausiomis pagal dydį ES prekybos partnerėmis,
A. whereas the four European Free Trade Association (EFTA) Members States (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume,
B. kadangi ES ir ELPA valstybių narių (Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos) ryšiai grindžiami Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimu, kuriame numatytas visapusiškas dalyvavimas vidaus rinkoje, o EEE susitarimas valdomas ir jo vykdymas prižiūrimas remiantis labai institucionalizuota struktūra,
B. whereas relations between the EU and three EFTA Member States (Iceland, Lichtenstein and Norway) are based on the European Economic Area (EEA) which provides for full participation in the internal market with the EEA Agreement managed and monitored in a highly institutionalised framework,
C. kadangi per 1992 m. visuotinį balsavimą buvo nepritarta, kad Šveicarija prisijungtų prie EEE susitarimo, Šveicarijos ir ES ryšiai šiuo metu grindžiami daugiau kaip 120 dvišalių ir sektorių susitarimų, kuriais numatyta didelė integracija į vidaus rinką, bet ne visapusiškas dalyvavimas,
C. whereas Switzerland's participation in the EEA agreement was contested by a popular vote in 1992 and therefore relations between Switzerland and the EU are currently based on more than 120 bilateral and sectoral agreements that provide for a far-reaching degree of integration but not full participation in the internal market,
Vidaus rinkos taisyklių įgyvendinimas: EEE/ELPA valstybės
Implementation of internal market rules: EEA EFTA countries
4. pažymi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai neaišku, kurie ES teisės aktai svarbūs EEE; mano, kad dėl šio neaiškumo vidaus rinkos teisės aktai EEE/ELPA valstybėse gali būti įgyvendinami lėčiau; primygtinai ragina Komisiją įvertinti padėtį;
Notes that with the entry into force of the Lisbon Treaty uncertainty exists as to which EU legislation is EEA relevant; considers that this might lead to slower implementation of the internal market legislation in the EEA EFTA States; urges the Commission to provide an assessment of the situation;
7. skatina EEE/ELPA valstybes skirti pakankamai lėšų vidaus rinkos teisės aktams įgyvendinti; atsižvelgiant į tai, labai svarbu įgyvendinti Paslaugų direktyvą, ypač įsteigti informacinius punktus;
Encourages the EEA EFTA States to allocate adequate resources for implementing internal market legislation; considers the implementation of the Services Directive and in particular the setting-up of single points of contact to be of crucial importance in this connection;
9. pažymi, kad šiuo metu svarstomi kiti svarbūs vidaus rinkos teisės aktų pasiūlymai, taip pat Komisijos pasiūlymas dėl vartotojų teisių direktyvos; ragina Komisiją skatinti EEE/ELPA valstybes nares dalyvauti šiose diskusijose;
Notes that other important Internal Market legislation proposals are currently under discussion, including the Commission's proposal for a Directive on Consumer Rights; calls on the Commission to increase the involvement of EEA EFTA Member States in those discussions;
Vidaus rinkos taisyklių įgyvendinimas: Šveicarija
Implementation of internal market rules: Switzerland
14. ragina Komisiją nagrinėti priemones, trukdančias vidaus rinkai veikti Europos Sąjungoje ir keliančias Šveicarijos paslaugų teikėjams problemų, ir prireikus imtis veiksmų;
Calls on the Commission to examine measures obstructing the functioning of the internal market within the EU which also pose problems for Swiss service providers, and to take measures, if appropriate;