natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Krizė neigiamai veikia vartotojus, kadangi apskritai daugelyje ES valstybių narių didėja maisto produktų kainų infliacija.
The crisis has had a negative impact on the consumers, with an overall increase in food price inflation across many member states of the EU.
Tai ypač pajuto mažas pajamas gaunantys namų ūkiai, maistui išleidžiantys didžiąją dalį pajamų, be to, tai itin neigiamai atsiliepė daugeliui mažų ir vidutinio dydžio maisto perdirbimo įmonių (MVĮ).
This has impacted most heavily on low-income households, where food represents the main destination of expenses, but also many small and medium sized food processing enterprises have been deeply affected.
Iš dalies dėl daugybės struktūrinių veiksnių, o labiausiai dėl netobulos maisto rinkos visoje Europoje pastebimas vis didesnis gamintojo ir vartotojų mokamų kainų atotrūkis.
Partly due to a series of structural factors and largely on account of imperfections in the food market, a widening gap between producer and consumer prices has been registered all across Europe.
Vienas veiksnys, kurį pranešėja nuolat mini savo tyrime aktualiu klausimu, yra maisto rinkodaros ir platinimo koncentracijos laipsnis.
One constant factor in the rapporteur's investigation of the matter has been the degree of concentration of food marketing and distribution.
Daugybė tyrimų parodė, kad tose valstybėse narėse, kur nustatyta didžiausia rinkos koncentracija, gamintojo ir vartotojų mokamų kainų atotrūkis didesnis.
Numerous studies show that in those Member States where market concentration has been found highest, there is a wider gap between producer and consumer prices.
Per pastarąjį dešimtmetį Europos maisto prekių rinkose pradėjo dominuoti stambieji mažmenininkai.
In the last decade, large retailers have come to dominate the European food markets.
Remiantis turimais įrodymais, didieji prekybos centrai piktnaudžiauja savo perkamąją galia nustatydami ES ir užsienio tiekėjams neleistinai mažas kainas ir taikydami nesąžiningas sąlygas.
Evidence suggests big supermarkets are abusing their buying power to force down prices paid to suppliers (based both within the EU and overseas) to unsustainable levels and impose unfair conditions upon them.
Visoje Europoje stambieji mažmenininkai vis labiau kontroliuoja ūkininkų ir kitų tiekėjų galimybes pasiekti ES vartotojus.
Large retailers across Europe are steadily becoming ‘gatekeepers’, controlling farmers’ and other suppliers’ access to EU consumers.
Be to, galutinė vartotojų mokama kaina Europoje 1–5 kartus viršija supirkimo kainą.
At the same time, the final consumer price in Europe is in the range of one to five times that at the farm gate.
Prieš 50 metų Europos ūkininkai gaudavo maždaug pusę maisto produkto mažmeninės kainos.
Farmers in Europe received approximately half of the retail price of food fifty years ago.
Šiandien ši dalis gerokai mažesnė, pvz., Jungtinėje Karalystėje ji vidutiniškai siekia 7 proc., o Prancūzijoje – 18 proc.
Today that proportion has dropped to much lower percentages, such as 7% in the UK and 18% in France on average.
Duonos mažmeninio platinimo kaina gali net 30 kartu viršyti supirkimo kainą, nors ūkininkai dažniausiai gauna tik apie 8 proc. galutinės mažmeninės kainos.
In the case of bread, the farm-gate retail spread can be as high as 30 times the farm gate price, with farmers receiving in general around 8% of the final retail price.
Nežiūrint į tai, svarbu pažymėti, kad su didesniais kainų svyravimais dažniau susiduriama pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojo, o ne vartotojo lygmeniu, labiausiai dėl to, kad į galutinę vartotojo mokamą kainą įtraukiama daugybė gamybos veiksnių, galimybė sandėliuoti produkciją ir perdirbimo ar mažmeninės prekybos rinkodaros strategijos, kurių dėka galutinis pardavėjas gali elgtis lanksčiau.
Nevertheless, we must note that price fluctuations take place more often and with greater amplitude at the level of the primary agricultural producer than at the consumer level, largely due to the inclusion of many factors of production in the final consumer price, the possibility of storing production and marketing strategies at the processing or retailing levels, which all allow greater flexibility for the final seller.
Pranešėja, atsižvelgdama į visus šiuos veiksnius, reiškia tvirtą įsitikinimą, kad Europos visuomenė turi būti suinteresuota išsaugoti adekvačias kainas ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, ypač prekiaujant strateginėmis prekėmis, pvz., žemės ūkio ir maisto produktais.
Bearing in mind all these factors, the rapporteur strongly believes that it is in the European public interest to maintain an adequate level of prices and ensure fair competition, especially with regards to strategic merchandise such as agricultural and food products.
Europa turėtų aprūpinti vartotojus maisto prekėmis už prieinamą kainą, o ūkininkams užtikrinti stabilias pajamas.
Europe should provide consumers with food at reasonable prices and farmers with a stable income.
Be to, ūkininkams turi būti adekvačiai mokama siekiant užtikrinti nenutrūkstamą geros kokybės maisto, pagaminto laikantis Europos aplinkosaugos ir saugumo sąlygų.
At the same time, reasonable prices need to be paid to farmers to guarantee a constant supply of good quality food, produced under European environmental and safety conditions.
NETOBULA MAISTO PREKIŲ RINKA
FOOD MARKET IMPERFECTIONS
Šiame pranešime pateikiamas aptiktų maisto rinkodaros ir platinimo sektoriaus trūkumų sąrašas.
The report sets out by drawing a list of shortcomings identified in the food marketing and distribution sector.
Jis grindžiamas pripažintu faktu, kad tose valstybėse narėse, kur nustatyta didžiausia rinkos koncentracija, gamintojo ir vartotojų mokamų kainų atotrūkis didesnis.
It departs from the recognition of the fact that in those Member States where market concentration has been found highest, there was also a wider gap between producer and consumer prices.
Pranešėja įvardijo kai kuriuos dažnai pasitaikančius rinkodaros atvejus, kai maisto sektoriuje iškraipoma laisva konkurencija ir dar labiau didinamas mažmenininkų ir ūkininkų pajamų atotrūkis.
The rapporteur identified a series of common marketing practices that distort free competition in the food sector and contribute to a widening gap between retailers' and farmers' earnings.
Prekės pardavimas už kainą, kuri gerokai mažesnė už produkto savikainą, grasinimai išbraukti iš prekybos sąrašo, specialūs prekybos centrų taikomi mokesčiai už tam tikro prekės ženklo maisto produktų pardavimą, įtraukimo į prekybos sąrašą mokesčiai, taip pat mokesčiai, kuriuos gamintojai moka siekdami būti tikri, kad mažmenininkai parduos jų gaminamas prekes, nuoladų jau parduotoms prekėms taikymas atgaline data, nepagrįstos rinkliavos mažmenininkų reklamos išlaidoms padengti arba primygtiniai reikalavimais tiekti išskirtines prekes – visi šie atvejai išvardyti pranešime.
Instances such as under the cost selling, threats of delisting, special supermarket taxes for putting certain brands of food on the shelves, listing charges, slotting allowances, retroactive discounts on goods already sold or unjustified high contributions to retailer promotion expenses or insistence on exclusive supply are all addressed in the report.
Pranešėja primygtinai ragina kiekvienu iš nurodytų atvejų imtis suderintų veiksmų Europos ir nacionaliniu lygmenimis ir taikyti specialias kovos su šiais reiškiniais priemones.
For each of these practices, the rapporteur demands coordinated European and national action and specific counteracting measures.
Pranešime taip pat atkreipiamas dėmesys į koncentracijos ir stambiųjų mažmenininkų kainų karo poveikį užimtumui žemės ūkio ir gamintojų sektoriuose: varžantis sąnaudų mažinimo srityje, karpomos išlaidos darbo jėgai arba išderinamos parduotuvių atidarymo ar darbo savaitgaliais valandos.
Furthermore, the report underlines the effects concentration and price wars among big retailers have on employment in the agricultural and producer sectors, through severe cost cutting competition and reductions in labour costs or deregulation of opening hours or week-end work.
Nustatyta, kad dėl agresyvios kainų konkurencijos suprastėjo produktų kokybė, pradėta mažinti produktų maistinė vertė, taip pat sutrikdytas sezoninių vaisių ir daržovių auginimas.
Aggressive price competition has also been found to have lead to poorer product quality, with a lesser nutritional value of products, as well as to a disruption in the production of seasonal fruit and vegetables.
Nors pripažįstama, kad dėl rinkos koncentracijos maisto kainos gali mažėti, pažymima, kad jos vidutinės trukmės ir ilgalaikis poveikis gali būti neigiamas, žalingas laisvai konkurencijai ir dėl to iš rinkos gali būti išstumti smulkūs bei tiesioginiai gamintojai.
While admittedly market concentration can lead to lower price levels for food, this can also bear negative effects on the medium and long term, by damaging free competition and driving small businesses as well as direct producers out of the market.
Todėl pranešėja pabrėžia, kad daugybė maisto sektoriaus MVĮ ypač pažeidžiamos, ypač jeigu jos labai priklauso nuo didelės mažmeninės prekybos parduotuvės.
Therefore, the rapporteur stresses the fact that many SMEs in the food sector are extremely vulnerable especially if they are largely dependent on a large retail store.
Taip yra todėl, kad mažmenininkai dažnai naudojasi keleto smulkių tiekėjų, kurie varžosi siekdami pasiūlyti kuo mažesnę kainą, lenktynėmis, taigi, norėdami likti versle, jie mažina išlaidas ir gauna mažesnį pelną.
This is because retailers often employ race to the bottom price competitions between several small suppliers, who in order to stay in business need to cut costs and profit margins.
Be to, reformuojant BŽŪP ir ypač skatinant atsają nuo gamybos apimčių, žemdirbių sprendimai dėl to, ką gaminti, vis labiau veikiami mažmeninės prekybos sektoriaus siunčiamų kainų ir paklausos signalų, o ne Europos ir nacionalinės žemės ūkio politikos nuostatų.
Moreover, in the context of the CAP reform and in particular decoupling, farmers' decisions on what to produce are more and more influenced by signals coming from the retail sector in terms of prices and demand, than by European and national agricultural policies.
Pagaliau pranešime taip pat nagrinėjama vis didesnės spekuliacijos maisto produktais, kaip prekybai skirta apyvartine preke, problema.
Lastly, the report also deals with the issue of increased speculation with food as a tradable commodity.
KAIP REAGUOJA EUROPA?
EUROPEAN RESPONSES
Pranešėjos siūlymu, Europos institucijos turėtų numatyti dvejopų priemonių rinkinį: taikant vienas, būtų reaguojama į pirmiau išdėstytus rinkos trūkumus, o kitas – aktyviai skatinami tiesioginiai vartotojų ir gamintojų santykiai.
The rapporteur proposes a twofold set of measures to be undertaken by European institutions: one is reactive to the market imperfections described above and the other puts forward measures designed to proactively promote direct consumer-producer relations.
Europos atsakomoji reakcija
Reactive European response:
Europos atsakomoji reakcija – tai priemonės, skirtos užtikrinti daugiau skaidrumo, geriau reguliuoti rinką ir parengti veiksmingesnę išlaidų ir kainų stebėsenos sistemą.
The reactive European response consists of measures designed to achieve greater transparency, better regulation of the market and a more effective cost and price monitoring system.
Pranešėja, siekdama, kad būtų užtikrinta skaidresnės struktūros kainodara ir skaidriau informuojama apie mažmenininkų, perdirbėjų bei pirminių gamintojų pelno dalį, ragina veikiančias nacionalines ir Europos konkurencijos tarnybas tirti ir vertinti vartotojų kainas visoje ES bei užtikrinti adekvačią konkurenciją visoje Bendrijoje.
In order to achieve greater transparency of the pricing structure and profit margins of retailers, processors and primary producers, the rapporteur calls on the existing competition authorities at national and European levels to investigate and evaluate consumer prices throughout the EU to ensure that adequate competition is respected throughout the Community.
Šiuo tikslu siūlomos konkrečios priemonės, t. y.:
Among the concrete measures proposed to this aim:
· Europos masto duomenų bazė, kuri būtų lengvai prieinama piliečiams ir kurioje būtų pateiktas referencinis visoje Europoje parduodamų produktų sąrašas;
· A European wide data base easily accessible to citizens with reference price lists of products from all across Europe;
· Komisijos darbo grupė maisto tiekimo grandinės klausimams nagrinėti, bendradarbiaujanti su nacionalinėmis konkurencijos priežiūros tarnybomis;
· A Commission task force on the food supply chain, working together with national competition authorities;
· Europos Komisija turėtų parengti žaliąją knygą stambiųjų mažmenininkų perkamosios galios klausimais;
· European Commission to launch a Green Paper on the issue of the buying power of large retailers;
· išsamesnis vartotojų informavimas ir siekis šviesti ir tinkamai informuoti vartotoją;
· Better information to consumers and efforts towards educating and correctly informing the consumer;
· Europos konsultavimosi su maisto gamintojais tarnyba, patarianti ūkininkams ir gamintojų organizacijoms produktų platinimo, mažmeninės rinkos ir galimybių gaminti specifinius produktus klausimais;
· A European Food Producer Consulting Service giving advice to farmers and producer organizations on product distribution, the retail market and opportunities for the production of specific products;
· speciali telefono linija, kuri būtų įsteigta ir veiktų prie nacionalinių Europos vartotojų centrų ir kuria paskabinę vartotojai ir žemės ūkio gamintojai galėtų pranešti apie piktnadžiavimo atvejus bei gauti informacijos apie visoje ES platinamus panašius produktus ir jų kainas;
· A telephone hotline for consumers and agricultural producers, where they can report instances of abuse and where information on comparable products and prices from across the EU could be made available, to be established and function within national European Consumer Centres;
· palankiai vertintina tai, kad pradėta taikyti vartotojų rinkos pažangos lentelė;
· Welcomes the introduction of the Consumer Market Scoreboard;
· tarptautinės žemės ūkio produktų, gamybos priemonių ir maisto kainų observatorijos įsteigimas bendradarbiaujant su FAO, siekiant atidžiau stebėti šiuos duomenis tarptautiniu lygmeniu.
· The instatement in cooperation with the FAO of an international observatory of agricultural product prices, of input prices and of food prices in order to better monitor this data;
Pranešėja, siekdama, kad būtų užtikrinta kokybiškesnė stebėsena , siūlo sukurti Europos rinkos stebėsenos sistemą, kurią taikant būtų fiksuojami pokyčiai, kainų tendencijas ir išlaidos gamybos priemonėms.
With regards to better monitoring efforts, the rapporteur wishes to see in place a European System of monitoring of the market, able to register changes and price tendencies and the cost of inputs.
Pranešėja taip pat ragina Komisiją pradėti tarpininkų vaidmens analizę ir skatinti priemones, skirtas šiam vaidmeniui mažinti formuojant kainas ir tiesioginei Europos ūkininkų prieigai prie rinkos gerinti.
Lastly, the rapporteur also invites the Commission to launch an analysis and promote measures to reduce the role of intermediaries in price formation and to improve the direct access of European farmers to the market.
Europos iniciatyvioji reakcija
Proactive European response
Europos iniciatyvioji reakcija – tai priemonės, skirtos gerinti tiesioginę prieigą ir žemės ūkio produktų gamintojų ir vartotojų ryšius.
What is meant by a proactive European response is a set of measures designed to facilitate the direct access and contact between the agricultural producer and the consumer.
Pranešėja įsitikinusi, kad apribojus tarpininkų ir stambiųjų mažmenininkų įtaką ir pasiūlius vartotojams geresnį ir įvairesnį prekių asortimentą, būtų sustiprintas gamintojų vaidmuo rinkoje.
The rapporteur believes this can provide producers with a greater role on the market, by eliminating the power of the intermediaries and large retailers, while at the same time offering consumers a better and wider choice of products.
Viena iš svarbiausių pasiūlytų priemonių – naujų technologijų ir interneto naudojimas.
Among the measures proposed, the use of new technologies and the internet is among the most important.
Pranešėjos nuomone, naujos technologijos galėtų būtų naudojamos siekiant išsamiau informuoti apie įvairių žemės ūkio ir maisto produktų kilmę, kainą ir savybes.
The rapporteur believes new technologies can be used to provide more information about the place, price and characteristics of the different varieties of the agricultural and food products.
Šiuo tikslu pranešėja siūlo naudoti pagal kaimo plėtros programas numatytas lėšas, tačiau, siekiant skatinti gamintojų prieigą prie rinkos pasitelkiant šiuolaikines technologijas ir internetą, turėtų būti prieinamos ir lėšos konkurencingumui bei sanglaudai skatinti.
To this aim, the rapporteur proposes that funds under rural development programmes, but also competitiveness and cohesion funds should be made available in order to facilitate producer access to the market through modern technology and the internet.
Be to, pranešėja reikalauja numatyti priemones, skirtas „vietos maisto“ koncepcijai skatinti ir tradicinėms maisto prekių rinkoms labiau remti.
Moreover, the rapporteur demands for measures to be put in place that give more impetus to the concept of " local foods ", as well as more support for traditional food markets.
Raginama stiprinti Europos Sąjungos vykdomą kilmės ir geografinių nuorodų bei kitų liudijimų apsaugos politiką.
A reinforcement of European Union policies for the protection of origin and geographical indications and other certifications is called for.
Šiuo požiūriu pranešėja teigiamai vertina diskusiją, kuri pradėta spalio 15 d., paskelbus Komisijos žaliąją knygą dėl maisto kokybės.
The rapporteur salutes in this respect the debate launched on October 15th through the release of the Commission Green Paper on Food Quality.
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS...........................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
AIŠKINAMOJI DALIS...............................................................................................................11
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................12
Biudžeto komiteto NUOMONĖ.......................................................................................16
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................17
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI ..........................................................19
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
– atsižvelgdamas į URBACT programą, kuri yra URBAN iniciatyvos dalis ir kuri padeda plėtoti daugiau nei 200 Europos Sąjungos miestų gerąją patirtį ir keitimąsi patirtimi,
– having regard to the URBACT Programme, carried out as part of the URBAN initiative, which is facilitating and developing good practices and exchanges of experience involving more than 200 European Union cities,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 158 ir 159 straipsnius,
– having regard to Articles 158 and 159 of the EC Treaty
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Regionų ekonominiai pokyčiai“ (COM(2006) 0675),
– having regard to the Commission Communication entitled Regions for economic change ( COM(2006)0675 ),
– atsižvelgdamas į Struktūrinės ir sanglaudos politikos direktorato tyrimą „Pažangioji patirtis regioninės politikos srityje ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo kliūtys“,
– having regard to the study by its Structural and Cohesion Policies Policy Department entitled Good practice in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto 2008 m. liepos 17 d. surengtą viešąjį klausymą,
– having regard to the public hearing of 17 July 2008 organised by its Committee on Regional Development,
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę ( A6‑0095/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0095/2009 ),
A. kadangi Europos Sąjungos sanglaudos politika priskiriama prie svarbiausių politikos sričių ne tik dėl finansavimo, bet ypač todėl, kad ji yra svarbiausia Europos integracijos proceso gairė ir dėl jos reikšmės socialinei, ekonominei ir teritorinei Europos Sąjungos sanglaudai bei visai 268 regionų darniai plėtrai, mažinant skirtumus ir plėtros pusiausvyros trūkumą;
A. whereas cohesion policy is among the most important policy areas in the European Union, not only in terms of its budget but also and in particular because it is an essential pillar in the process of European integration and owing to its importance for the social, economic and territorial cohesion of the European Union and the development of its 268 regions, reducing development deficits and disparities and improving life for all EU citizens.
B. kadangi Europos Sąjungos regionai susiduria su labai panašiomis problemomis, nors skiriasi jų poveikis regionams, turint mintyje jų gyventojų ir vietos ypatybes (pavyzdžiui, salų ir kalnų regionai); dėl globalizacijos ir su ja susijusios spartesnės ekonomikos restruktūrizacijos, atvirų prekybos santykių, technologinės revoliucijos padarinių, klimato kaitos, žinių ekonomikos vystymosi, demografinių pokyčių ir didėjančios imigracijos Europos Sąjungos regionų laukia labai panašūs iššūkiai, kurie regionams turės labai skirtingą poveikį;
B. whereas the regions of the European Union are confronted with broadly similar challenges, though their impact differs greatly from region to region, given their specificities as regards their character (for example, island or mountain regions) and population: globalisation and the accelerated economic restructuring that goes with it, the opening up of trade relations, the consequences of the technological revolution, and climate change, the development of the knowledge-based economy, demographic change, depopulation and the rise in immigration.
C. kadangi geriausių rezultatų, prisidedančių prie žinių pagrindų ir konkurencijos didinimo, vykdant projektus pasiekiama tuomet, kai bendradarbiauja viešasis sektorius, verslo atstovai, švietimo sektorius ir vietos suinteresuoti veikėjai;
C. whereas the best results, strengthening the knowledge base and improving competition, are often achieved in projects by means of cooperation between the public sector, businesses, the education sector and local stakeholders,
D. kadangi iššūkiams įveikti negalima pasitelkti viso sanglaudos politikos potencialo, nes galimi pareiškėjai, norėdami panaudoti Europos Sąjungos struktūrines lėšas, susiduria su didelėmis kliūtimis, kaip antai:
D. whereas cohesion policy cannot develop its full potential to meet these challenges since potential applicants for aid are faced with major obstacles in relation to utilising the European Union’s structural funds, including:
- didelė biurokratija;
- excessive bureaucracy
- pernelyg sudėtingos taisyklės, tam tikrais atvejais prieinamos tik internetu, dėl kurių daugelis galimų paramos gavėjų neturi galimybės gauti šių lėšų;
- too many complex regulations, which in certain cases are available on‑line only, thereby excluding many potential beneficiaries of these funds from access to these resources
- dažnas kai kurių valstybių narių tinkamumo kriterijų ir reikalingų dokumentų keitimas;
- frequent modification, by certain Member States, of eligibility criteria and requisite documentation;
- neskaidrios sprendimų priėmimo ir bendrojo finansavimo taisyklės bei mokėjimų atidėjimai;
- lack of transparency in decision-making processes and co-financing schemes and delays in payments