natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V. kadangi minėtasis konkurencingumas, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumas, vis daugiau priklauso nuo mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, naujovių ir intelektinės nuosavybės,
V. whereas this competitiveness, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs), increasingly relies on research, development, innovation and IPRs,
W. kadangi, norint užtikrinti minėtąjį konkurencingumą, reikia, kad būtų įvykdytos šios dvi sąlygos: užtikrintas patikimas ir saugus energijos tiekimas ir nevaržomos Europos Sąjungos įmonių galimybės naudotis pažangiausiomis informacijos ir ryšių technologijomis,
W. whereas two prerequisites of this competitiveness are a safe and secure energy supply on the one hand, and unimpeded access for European Union businesses to state-of-the-art information and communication technologies on the other,
Bendra apžvalga
General overview
3. pabrėžia, kad Europos Sąjungos eksportui į besivystančios ir kylančios ekonomikos šalis dažnai trukdo tai, kad yra nepakankama tarpusavio sąveika patekimo į rinkas sąlygų srityje, nepakankamai laikomasi tarptautinių prekybos taisyklių ir daugėja nesąžiningos prekybos atvejų;
Stresses that the European Union's performance in exports to both developed and emerging economies is often hindered by a lack of reciprocity as regards market access conditions, an insufficient degree of compliance with international trade rules and the proliferation of unfair trading practices;
10. pabrėžia, kad sėkmingai kovajant su prekybos kliūtimis Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje bus skatinamos investicijos, gamyba ir prekyba, o, inter alia, patekimo į rinką sąlygos taps skaidresnės, lengviau prognozuojamos ir konkurencingesnės, taip pat bus kuriami arba stiprinami Europos Sąjungos ir tarptautinių rinkų ryšiai;
Stresses that success in the fight against trade barriers will stimulate investment, production and trade in the European Union and worldwide by, inter alia , making market access conditions more transparent, predictable and competitive and establishing or strengthening the link between the European Union and international markets;
14. mano, kad įgyvendinant naują patekimo į rinką strategiją Komisija gali imtis svaraus vaidmens, užtikrindama tinkamą nacionalinių ir Bendrijos veiksmų suderinimo lygį, panaudodama išteklius, kurie kitu atveju liktų išsklaidyti, ir užtikrindama veiksmingesnę Europos eksportuotojų teisių ir interesų apsaugą;
Takes the view that the Commission can play a significant role in the implementation of the new market access strategy by ensuring an appropriate degree of coordination between actions at national and Community levels, harnessing resources which would otherwise be scattered and securing a more efficient defence of European exporters' rights and interests;
17. apgailestauja, kad minėtame komunikate „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ neatsižvelgta į keletą pagrįstų ir patirtimi grindžiamų verslo bendruomenės rekomendacijų; ragina Komisiją įgyvendinant šį komunikatą atsižvelgti į šias rekomendacijas;
Regrets that several reasonable and experience-based recommendations from the business community have been disregarded in the above mentioned Communication entitled "Global Europe: A stronger partnership to deliver market access for European exporters"; and urges the Commission to take them into consideration when implementing that Communication;
Patekimo į rinkas iniciatyvos Europos Sąjungoje
Market access initiatives in the European Union
19. mano, kad tokie tinklai būtų daug veiksmingesni, jei prie jų kūrimo proceso prisidėtų nacionalinės ir vietinės pramonės asociacijos, prekybos rūmai, MVĮ asociacijos ir prekybos skatinimo organizacijos;
Takes the view that the efficacy of such networks would be significantly enhanced if national and local industry associations, chambers of commerce, SME associations and trade promotion agencies participated in the setting-up process;
MAAC) vaidmenį ir užtikrinti nuolatinį ryšį su pagal 133 straipsnį įkurtu komitetu, pagal Prekybos kliūčių reglamentą įkurtu komitetu ir kitais svarbiais komitetais;
Calls on the Commission and the Member States to enhance the role of the Market Access Advisory Committee (MAAC) and to ensure permanent liaison with the Article 133 Committee, the Trade Barriers Regulation Committee and other relevant committees;
— Briuselyje su patekimo į rinkas problemomis dirbančio skyriaus personalo padidinimą;
— appointing more Brussels-based staff to the unit dealing with market access issues;
— veiksmingai tvarkomo nusiskundimų registro sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate;
— creating an effective complaints register within DG Trade;
— struktūriškai apibrėžtų gairių visų kategorijų netarifinių kliūčių klausimais sukūrimą;
— developing structured guidelines for dealing with each category of non-tariff barrier;
— pagalbos tarnybos, skirtos valstybėms narėms ir įmonėms, sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate (sukuriant MVĮ skirtą padalinį);
— creating a help-desk for Member States and companies (with a section dedicated to SMEs) within DG Trade;
— su Komisijos teikiamomis patekimo į rinkas paslaugomis susijusios komunikacijos politikos sustiprinimą ir persvarstymą, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ;
— revising and enhancing the communication policy relating to market access services provided by the Commission, with particular emphasis on SMEs;
— potencialių vartotojų skaičiaus padidinimą, teikiant pagrindinę informaciją (pvz., leidžiant brošiūras ir lankstinukus) visomis Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis;
— increasing the number of potential users by offering basic information (e.g. brochures and leaflets) in all the official languages of the European Union;
— patekimo į rinkas klausimus sprendžiančių Komisijos tarnybų tarpusavio bendradarbiavimo, ryšių ir komunikacijos pagerinimą;
— improving internal cooperation, coherence and communication among those Commission services which deal with market access issues;
— verslo bendruomenės atstovų dalyvavimo Patekimo į rinkas patariamajame komitete užtikrinimą;
— ensuring the participation of representatives of the business community in the MAAC;
— prioritetams (įskaitant klausimus, kokioms rinkoms, sektoriams ir kliūtims skirti daugiausia dėmesio) skirtų struktūriškai apibrėžtų gairių sukūrimą;
— developing structured guidelines for priorities, including which markets, sectors and barriers should be focused on;
— savo padėties tarptautinėse norminimo organizacijose, pvz., Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), stiprinimą;
— strengthening its position in international standardisation bodies, such as the International Organization for Standardization (ISO);
23. ragina labiau struktūrizuoti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą trečiosiose šalyse, nes tai leistų veiksmingiau panaudoti diplomatinius ir vyriausybinius išteklius sprendžiant patekimo į rinkas klausimus;
Calls for more structured coordination between the Commission and the Member States in third countries, which would enable a more efficient use to be made of diplomatic and governmental resources dealing with market access issues;
26. ragina Komisiją naujai įvertinti žmogiškųjų išteklių panaudojimo ES delegacijose prioritetus ir, jei reikia, padidinti esamus išteklius siekiant, kad būtų priimta daugiau darbuotojų, kurie galėtų sėkmingai pradėti patekimo į rinkas grupių veiklą ir užtikrinti jos tęstinumą, ypač svarbiausiose delegacijose, pvz., inter alia , Pekine, Naujajame Delyje, Maskvoje ir Brazilijoje;
26.Calls on the Commission to reprioritise the deployment and eventually to increase the human resources available for European Union delegations, so that more staff are available to start up and ensure the successful functioning of market access teams, in particular in key delegations such as, inter alia , Beijing, New Delhi, Moscow and Brasilia;
28. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad patekimo į naujas rinkas iniciatyvos nuolat teiktų naudos MVĮ; ragina Komisiją apibrėžti ad hoc veiksmus, kuriais padėtų MVĮ produktams įsitvirtinti trečiųjų šalių rinkose ir apginti teisėtus MVĮ interesus šališkų trečiųjų šalių veiksmų atveju;
Urges the Commission and the Member States to ensure that SMEs are able to consistently benefit from the new market access initiatives; calls on the Commission to define ad hoc actions aimed at strengthening the presence of SME products in third-country markets and defending their legitimate rights vis-à-vis one-sided third-country practices;
Daugiašalis požiūris
The multilateral approach
30. primena, kad reikia toliau skatinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą ir derinimą teisės aktų srityje, siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi, ir sumažinti vartotojų, pramonės sektoriaus ir vyriausybių išlaidas; ragina Komisiją skatinti pažangų Europos Sąjungos ir jos prekybos partnerių standartų ir taisyklių derinimą daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis;
Reiterates the need to further promote deeper international regulatory cooperation and approximation in order to remove wasteful duplication and reduce costs for consumers, industry and governments; calls on the Commission to promote the progressive approximation of the standards and rules of the European Union and its trading partners, both multilaterally and bilaterally;
36. ragina Komisiją Parlamentui kasmet pranešti apie patekimo į rinkas strategijos įgyvendinimo pažangą ir jos rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant nustatytiems prioritetams;
Calls on the Commission to report to Parliament annually on the progress and results of the market access strategy, paying particular attention to the priorities which have been set;
AIŠKINAMOJI DALIS
Instructs its President to forward this resolution to the Council, to the Commission and the governments and parliaments of the Member States.
2007 m. balandžio 18 d.
Explanatory statement
Komisijos pateiktas komunikatas „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ – tai, be jokios abejonės, svarbus žingsnis užtikrinant geresnę ir veiksmingesnę Europos pasaulinių prekybos interesų apsaugą.
The communication entitled ‘Global Europe: a stronger partnership to deliver market access for European exporters’, issued by the Commission on 18 April 2007, unquestionably marks a significant step towards better and more effective protection of Europe’s global trading interests.
ES išorės prekybos politika, kuriai iš pradžių Lisabonos strategijoje neskirta pakankamai dėmesio, pastaraisiais metais vėl atsidūrė dėmesio centre ir yra viena svarbiausių temų.
EU external trade policy, initially neglected by the ‘Lisbon strategy’, has in recent years, returned conspicuously to the fore as a focus of topical interest.
Globalizacija sukėlė abejonių seniai nusistovėjusios pusiausvyros klausimu ir privertė iš esmės persvarstyti vidinius ir išorinius ES tikslus ir prioritetus.
Globalisation has cast doubt on the long-established equilibrium and necessitated a profound rethink of the EU’s aims and priorities, both internal and external.
Europos pramonės konkurencingumas, be jokios abejonės, turi būti vienu svarbiausių Bendrijos darbotvarkės klausimu.
The competitiveness of European industry certainly needs to be placed at the heart of the Community agenda.
Jei Europos įmonės taps konkurencingesnės, bus galima sukurti kvalifikuoto darbo vietų, užtikrinti Europos ekonominį augimą, išsaugoti Europos socialinę sistemą, o ES ir toliau XXI amžiuje galės būti didžiausia prekybos jėga.
If European firms can be made more competitive, it will be possible to create skilled jobs, secure Europe’s economic growth, guarantee the survival of the European welfare system, and ensure that the EU can remain a major trading power in the 21st century.
Pastaruosius keletą metų Komisija daug vilčių siejo su sėkminga Dohos derybų raundo baigtimi ir dažnai nepakankamai įvertindavo galimą prekybos politikos indėlį, kad būtų sėkmingai įgyvendinta Lisabonos strategija.
Over the past few years the Commission has pinned many of its hopes on a satisfactory outcome to the Doha Round negotiations and often underestimated the contribution that commercial policy could make to the success of the Lisbon strategy.
Dėl nesėkmingų daugiašalių derybų ir dažnai bevaisių Europos iniciatyvų konkurencingumo srityje pastaruoju metu ES buvo priversta iš esmės persvarstyti savo požiūrį; todėl 2005 m. buvo pakeista Lisabonos strategija, o 2006 m. paskelbtas komunikatas „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje“.
The failure of the multilateral negotiations and the rather fruitless European initiatives in the area of competitiveness have lately compelled the EU to revise its approach from top to bottom; the Lisbon strategy was thus altered in 2005, and a communication, ‘Global Europe: competing in the world’, published in 2006.
Viena pagrindinių „Globaliosios Europos“ temų – patekimo į rinkas klausimas.
One of the central aspects of ‘Global Europe’ is undoubtedly market access.
Tai lėmė daugybė įvairių priežasčių.
The reasons for this are many and varied.
ES yra didžiausia pasaulio eksportuotoja, pagrindinė paslaugų teikėja ir pirmauja viešųjų pirkimų, finansinių ir draudimo paslaugų srityje.
The EU is the world’s biggest exporter of goods, the main provider of services, and the leader in the field of public procurement and financial and insurance services.
Kitaip tariant, ES yra didelė į eksportą orientuota prekybos jėga.
It is, in other words, a great trading power oriented towards exports.
Europos konkurencingumas pagrįstas darbo jėgos kokybe, daug šimtmečių siekiančia aukštos kokybės darbo tradicija ir labai didele konkurencinga bendrąja rinka, kurioje už nesąžiningą prekybą griežtai baudžiama.
Europe’s competitiveness is due to the quality of its labour force, a tradition of excellence dating back many centuries, and a very largely competition-driven single market on which unfair trading practices are severely punished.
Tačiau Europos pagrindinių prekybos partnerių rinkos neatitinka aukšto Bendrijos rinkos atvirumo ir skaidrumo lygio.
The very high degree of openness and transparency on the Community market is not, however, matched by the markets of Europe’s main trading partners.
Daugiausia problemų esama su kylančios ekonomikos šalimis, kuriose greitai auga ekonomika ir kurių rinkos Europos prekėms ir paslaugoms atveria daugiausiai galimybių.
The problems lie especially in the emerging countries, which are recording the highest economic growth rates and constitute some of the most promising markets for European goods and services.
Tai itin svarbus aspektas, atsižvelgiant į tai, kad išsivysčiusiose pramonės šalyse (pvz., Jungtinėse Valstijose) ES prekyba daug intensyvesnė nei kylančios ekonomikos šalyse, kaip antai Kinijoje ar Indijoje.
This is a particularly important point, given that the EU’s trading presence is far more substantial in virtually ‘saturated’ industrialised countries such as the United States than in emerging countries like China and India.
Geresnis Europos aukštos pridėtinės vertės produktų ir paslaugų patekimas į užsienio rinkas galėtų padėti sustabdyti dabartinį Europos pramonės nuosmukį ir duoti daug naudos skatinant ekonominį augimą ir užimtumą.
Better access to foreign markets for high value added European products and services could help halting Europe’s current industrial decline and greatly benefit economic growth and employment.
Daugiašalės derybos ir PPO įkūrimas davė naudos, nes padėjo sumažinti ar net panaikinti prieš tai pasaulio prekybos vystymą sunkinusias tarifines kliūtis.
The multilateral negotiations and the establishment of the WTO have done some good in that they have served to reduce, if not eliminate, the tariff barriers that once hampered the development of world trade.
Tačiau su netarifinėmis kliūtimis susijusi padėtis yra kiek niūresnė.
As far as non-tariff barriers are concerned, however, the picture is not so rosy.
Dėl veiklą sunkinančių muitinės procedūrų, diskriminuojančių su sveikatos apsauga susijusių ar techninių taisyklių, įvairių administracinių kliūčių, rimtų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų ir apribojimų viešųjų pirkimų ar užsienio investicijų srityje patekti į tam tikras ne ES valstybių rinkas tampa itin sudėtinga ir tai brangiai kainuoja, ypač MVĮ, kurių lėšos ir ištekliai riboti.
On account of baffling customs procedures, discriminatory health or technical regulations, various administrative obstacles, serious infringements of intellectual property rights, and restrictive practices regarding public procurement or foreign investment, access to the markets of certain non-EU countries is an extremely difficult and expensive matter, especially for SMEs with limited funds and resources.
Pašalinti netarifines kliūtis lengva.
Doing away with non-tariff barriers is easy.
Tačiau kaip mitinės hidros nuolat ataugančios galvos kiekvieną dieną atsiranda naujos kliūtys, be to, jos tampa vis išmoningesnės ir jas vis sunkiau panaikinti.
But just as the heads of the mythical Hydra kept growing back, so are new obstacles being created every day, and they are becoming increasingly more sophisticated and difficult to remove.
Iš esmės netarifinės kliūtys tokios įvairios, kad beveik neįmanoma tiksliai įvertinti jų poveikio pasaulinei prekybai.
In fact non-tariff barriers vary so widely, that their impact on world trade cannot be reliably assessed.
Tačiau netgi neturint tikslių skaičių galima padaryti pagrįstą išvadą, kad netarifinės kliūtys turi labai rimtų padarinių Europos eksportui ir dėl to su jomis būtina labai ryžtingai kovoti.
But even without accurate figures, it is reasonable to suppose that they have very serious repercussions on Europe’s export performance and must consequently be fought with the utmost determination.
Tokių prekybos apribojimų panaikinimas duotų naudos ne tik išsivysčiusioms valstybėms, bet svarbiausia – besivystančiomis šalimis, kurios dėl santykinai silpnos ekonomikos ir išteklių stokos neturi jokių galimybių kovoti su piktnaudžiavimu grindžiama veikla.
The removal of these restrictions on trade would help not only the more industrialised countries, but also, and above all, the developing countries, which, because of their relative economic weakness and dearth of resources, are to all intents and purposes powerless in the face of abusive practices.
Nors pranešėjas iš esmės pritaria komunikatui dėl patekimo į rinkas, jis mano esant būtina pabrėžti, kad Komisija galėjo nuveikti daugiau ir būti ryžtingesnė.
Although your rapporteur – endorses the substance of the communication on market access, he also feels compelled to point out that the Commission could have done more and should have been bolder.
Komisijai akivaizdžiai nekelia susirūpinimo patekimo į rinkas srityje dirbančių tarnautojų skaičius nei ES, nei trečiosiose šalyse (didelėse delegacijose, pvz., Pekine, prekybos patarėjai sudaro tik 7 proc. viso personalo).
The Commission apparently is not concerned by the number of officials dealing with market access, either in the EU or in non-EU countries (in a large delegation such as the one based in Beijing, for example, commercial counsellors make up just 7% of the staff).
Komunikate taip pat net neužsimenama apie lėšas, skirtas Europos informavimo ir eksportuojančių įmonių rėmimo sistemai sukurti; be to, daugiau dėmesio reikėjo skirti verslo sektoriaus pasiūlymams.
Nor does the communication say anything about any funds earmarked with a view to setting up a European information and support system for exporting firms; and it ought, moreover, to have paid greater heed to the proposals from the business world.
Daugumos komunikate minimų naujovių atveju būtinas aktyvus valstybių narių dalyvavimas.
Many of the innovations mentioned in the communication require the active participation of the Member States.
Jei valstybės narės entuziastingai ir be išlygų nedalyvaus, naujoji Komisijos parengta patekimo į rinkas strategija pasmerkta žlugti.
Unless they participate enthusiastically and without reservations, the new market access strategy outlined by the Commission is doomed to failure.
Todėl valstybės narės privalo ryžtingai prisiimti joms tenkančią atsakomybę ir skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad iniciatyva būtų sėkminga.
Member States must therefore purposefully shoulder their responsibilities and provide the economic and human resources needed for the initiative to succeed.
Tokių išteklių jau esama, tačiau jie, deja, neišnaudojami iki galo.
Those resources are to some extent already available, but they are woefully underused.
Nacionalinių prekybos išteklių sutelkimas, reguliarus keitimasis informacija, veiksmingo visų su parama prekybai (nacionaliniu ar regioniniu lygiu) susijusiųjų subjektų tinklo sukūrimas – tai veiksmai, kurie gali padėti skatinti visos Europos išorinį konkurencingumą.
Pooling national trade resources, exchanging information on a regular basis, and setting up an effective network with all those involved in support to trade (at national or regional level): all those are actions that could help promoting the external competitiveness of Europe as a whole.
Komisijai tenka labai svarbus vaidmuo.
The Commission has an important role to play.
Europa būti vieninga ir taikyti bei parengti nuoseklią politinę strategiją, skirtą prekybos partneriams, kurie nenori atverti savo rinkų.
Europe must speak with one voice and work out a consistent political approach to those trading partners which are reluctant to open up their markets.
Nesibraudama į valstybėms narėms priklausančių veiksmų ir pareigų sritį, Komisija turėtų prisiimti uždavinį sutelkti visus išteklius, kurie kitu atveju būtų išeikvoti, ir organizuoti ES iniciatyvas.
The Commission should undertake the task of mobilising resources which might otherwise be squandered and organising EU initiatives, without, however, encroaching on roles and duties that should fall to Member States.
Be to, reikėtų įsteigti vadinamąjį skundų biurą, kuriam būtų galima pateikti skundus ir kuris atitinkamais atvejais juos persiųstų atitinkamoms nacionalinėms institucijoms.
In addition, a ‘complaints office’ should be set up to receive complaints and pass them on, if need be, to the proper national authorities.
Komisija taip pat turėtų pagerinti savo su patekimu į rinkas susijusią komunikacijos politiką, šiuo tikslu organizuodama seminarus ir diskusijų forumus Briuselyje ir valstybėse narėse, teikdama geresnes pagrindines paslaugas (pvz., brošiūras ar instrukcijas visomis Europos kalbomis) ir organizuodama mokymus pareigūnams ir verslo atstovams, kurie dirba patekimo į rinkas grupėse ne ES valstybėse narėse arba kurie valstybėse narėse yra atsakingi už patekimo į rinkas klausimus.
The Commission should also improve its communication policy where market access is concerned by holding seminars and discussion forums in Brussels and Member States, offering better basic services (for example brochures or instructions in all European languages), and organising training for officials and business representatives serving on market access teams in non-EU countries or responsible for market access in Member States.
Dialogas su valstybėmis narėmis turi būti vykdomas per Patekimo į rinkas patariamąjį komitetą, kuriam reikėtų suteikti didesnes galias iniciatyvų ir gairių teikimo srityje.
The dialogue with Member States should be carried on through the Market Access Advisory Committee, which should be given greater powers of initiative and guidance.
Patekimo į rinkas duomenų bazė yra naudinga kovos su netarifinėmis kliūtimis priemonė.
The Madb (Market Access Database) is a useful tool for measures to combat non-tariff barriers.
Tačiau ši bazė gali tapti dar naudingesnė, ją padarius patogesne vartotojui ir išplėtus, kad ji apimtų verslo žmonėmis aktualią informaciją ir duomenis bei tam tikrus su paslaugomis ir viešaisiais pirkimais susijusius aspektus.
Its usefulness could, however, be enhanced by making the system more user-friendly and expanding it to include content and information relevant to businesspeople and special sections on services and public procurement.