natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šie mokymai turėtų būti skirti ne tik vietos lygmens perkančiosioms įstaigoms, bet ir sprendimus priimantiems politikams bei kitiems dalyviams, ypač socialines paslaugas teikiančioms nevyriausybinėms organizacijoms.
Moreover, such training courses should not be aimed solely at local contracting authorities, but should also encompass political decision-makers and other individuals and bodies, in particular NGOs, which provide social services.
Šiuo atveju kaip pavyzdžiu gali būti remiamasi Prancūzijos patirtimi, nes būtent šiuo metu Prancūzijoje išbandomas šis modelis.
Here, the experience gained with this model in France, where it is currently being tested, could prove instructive.
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai teisinė padėtis pasikeitė.
Legal clarification by the CJEU of the situation regarding public-public partnerships
Pirma, sustiprinta regioninės bei vietos savivaldos institucijų autonomija.
The entry into force of the Lisbon Treaty has changed the legal position, above all by strengthening the role of local and regional authorities.
Pirmą kartą Europos Sąjungos pirminėje teisėje pripažįstama „regioninės ir vietos savivaldos“ autonomijos teisė (Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 2 dalis):
For the first time an acknowledgment of the ‘right to regional and local self-government’ has been incorporated into European Union primary law (Article 4(2) TEU):
„Sąjunga gerbia valstybių narių lygybę prieš Sutartis bei nacionalinį jų savitumą, neatsiejamą nuo pagrindinių politinių bei konstitucinių jų struktūrų, įskaitant regioninę ir vietos savivaldą.“
‘ The Union shall respect the equality of Member States before the Treaties as well as their national identities, inherent in their fundamental structures, political and constitutional, inclusive of regional and local self-government ’ .
Taip pat naujas protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų (Nr. 26) 1 straipsnyje pabrėžia:
Article 1 of the new Protocol on services of general interest (No 26) likewise emphasises the following:
„svarbų nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmenį ir didelę veiksmų laisvę teikiant, pavedant teikti ar organizuojant kuo labiau vartotojų poreikius atitinkančias bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas.“
‘ the essential role and the wide discretion of national regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users ’ .
Europos Teisingumo Teismas daugelyje sprendimų jau prieš įsigaliojant naujai Sutarčiai atsižvelgė į savivaldos institucijų autonomijos teisę ir pabrėžė, kad „valdžios institucija gali įgyvendinti su viešuoju interesu susijusias užduotis savo priemonėmis bei gali tai daryti bendradarbiaudama su kitomis valdžios institucijomis“ (byla C-480/06, Stadtwerke Hamburg ).
In a number of judgments handed down prior to the entry into force of the new Treaty the CJEU had invoked the right to local self-government and made it clear that the ‘possibility for public authorities to use their own resources to perform the public-interest tasks conferred on them may be exercised in cooperation with other public authorities’ (Case C-480/06, Stadtwerke Hamburg).
Šiais sprendimais Europos Teisingumo Teismas padidina savivaldybių pasirikimo laisvę ir stiprina vietos savivaldą.
In this way the CJEU has confirmed local authorities’ margin for discretion and strengthened local self-government.
Tačiau šie sprendimai nesuteikia visiškos veikimo laisvės vykdant bendradarbiavimą tarp savivaldos institucijų.
However, the judgments do not constitute a blank cheque justifying all forms of cooperation between local authorities.
Europos Teisingumo Teismas mano, kad viešųjų institucijų partnerystei, kaip ir valdžios institucijų bendradarbiavimui ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, viešųjų pirkimų teisės aktų nereikėtų taikyti dėl šių kriterijų:
The CJEU regards public-public partnerships, such as cooperation agreements between local authorities and national cooperation, as falling outside the scope of the public procurement directives if they meet the following criteria:
1. toks bendradarbiavimas yra bendras visų savivaldos institucijų pareigos – kokios nors su viešuoju interesu susijusios užduoties – įgyvendinimas,
1. the purpose of the partnership is the joint provision of a public-service task conferred on all local authorities,
2. šias užduotis įgyvendina išskirtinai tik viešosios institucijos, t. y. privatusis sektorius nedalyvauja,
2. the task is carried out solely by public authorities, i.e. without the involvement of private individuals or undertakings,
3. ir jei veikla iš esmės vykdoma siekiant įgyvendinti susijusių viešųjų institucijų tikslus.
3. and the activity involved is essentially performed on behalf of the public authorities concerned.
Europos Teisingumo Teismas taip pat patvirtino, kad vien tik leidimas privatiems investuotojams investuoti į viešųjų institucijų partnerystes neturėtų būti kliūtis, jei priimant sprendimą sudaryti nagrinėjamą viešųjų pirkimų sutartį neturima konkrečių ketinimų.
The CJEU has also confirmed that the mere possibility of a public-public partnership being opened up to private investors does not invalidate the exclusion of such partnerships from the scope of the public procurement directives if there is no real prospect of such a step being taken at the time when the contract is awarded.
Taigi ginčytina viešųjų pirkimų srities dalis yra pakankamai išaiškinta.
A controversial area of public procurement law has thus been adequately clarified.
Šiais sprendimais remdamasi Komisija šiose srityse neturėtų pradėti Sutarties pažeidimo procedūrų valstybių narių atžvilgiu ir kartu su Parlamentu ir susijusiais subjektais turėtų pradėti Europos Teisingumo Teismo sprendimų konsolidavimo darbus.
One consequence of this ruling must be that the Commission refrains from bringing Treaty infringement proceedings against Member States in this area and, together with Parliament and stakeholders, begins the work of consolidating the CJEU case-law.
Šis pranešimas yra pirmas žingsnis pradedant šiuos darbus.
This report is intended as the first contribution to that process.
Teisinis viešųjų paslaugų koncesijų išaiškinimas
Clarification of the legal situation regarding service concessions
Viešųjų paslaugų koncesijos pirmą kartą apibrėžiamos persvarstytose direktyvose kaip sutartys, kuriomis remiantis „atlygis už suteiktas paslaugas – tai tik teisė eksploatuoti paslaugą arba tokia teisė kartu su užmokesčiu.“ Europos Sąjungos teisės aktų leidėjai neįtraukė tokių koncesijų į viešųjų pirkimų direktyvas, siekdami užsakovams ir rangovams suteikti daugiau veikimo laisvės ir atsižvelgti į skirtingą valstybių narių teisės kultūrą ir tradicijas.
The revised public procurement directives take the new step of defining service concessions as contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’.
Tokią nuostatą Europos Teisingumo Teismas patvirtino savo naujausiuose sprendimuose (2009 m. rugsėjo 10 d. sprendimas byloje C-206/09 Eurawasser ).
The Community legislator explicitly excluded service concessions from the scope of the directives, with a view to offering contracting authorities and contractors a greater degree of flexibility and to taking account of the differing legal cultures and traditions in the Member States, an approach confimed by the CJEU in its recent judgment of 10 September 2009 in Case C-206/08, Eurawasser.
Viešųjų paslaugų koncesijoms taikomos ne viešųjų pirkimų direktyvos, bet „paprastesnis“ ES sutarčių teisinis režimas.
Service concessions are not covered by the public procurement directives, but only by the less stringent regime of the EU Treaties.
Be to, Europos Teisingumo Teismas šiame sprendime tiksliau apibrėžė rizikos perdavimo kriterijų.
In that judgment, the CJEU also defined the criterion of transfer of economic risk more precisely.
Europos Teisingumo Teismo nuomone, vandens sektoriuje sudaromos viešųjų paslaugų koncesijos atveju negalima išvengti, kad iš daikto naudojimo kylantys teisiniais santykiai bus nustatomi įstatuose ir bus įtvirtinta prievarta prisijungti ir naudotis šia koncesija.
In its view, the right to award a service concession for water supply services is not invalidated by the fact that supply contracts are governed by by-laws stipulating compulsory connection and compulsory use of the service.
Su tam tikra viešųjų paslaugų koncesija susijusi ekonominė rizika taip pat gali būti ribota.
The economic risk justifying the conclusion of a service concession may also be limited.
Europos Teisingumo Teismas patvirtina, kad perkančiosioms viešosioms įstaigoms turi būti leidžiama užtikrinti paslaugų teikimą taikant koncesiją, jeigu, jų manymu, tai geriau užtikrins konkrečios viešosios paslaugos teikimą.
The CJEU has confirmed that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of ensuring the public service in question.
Išaiškinimas dėl viešojo ir privataus sektorių partnerysčių
The Commission and the CJEU have clarified the situation in other areas as well.
- privatus partneris atrenkamas skelbiant viešą konkursą ir patikrinus finansines, technines, darbo ir valdymo sąlygas bei jo pasiūlymo charakteristikas paslaugos, kurią reikės teikti, atžvilgiu,
- The private participant must be selected by means of a public procedure, following a review of the financial, technical, operational and administrative requirements and the characteristics of the tender in the light of the particular service to be provided.
- be to, mišraus kapitalo bendrovės veiklos tikslas turi išlikti nepakeistas per visą koncesijos laikotarpį.
- The mixed public-private undertaking must retain the same corporate purpose throughout the duration of the concession.
Jei bendrovės veiklos tikslas arba perduotos užduotys pasikeičia iš esmės, Europos Teisingumo Teismo nuomone, atsiranda pareiga surengti viešųjų pirkimų procedūrą.
According to the CJEU, any material change to that corporate purpose or to the task to be performed would necessitate the launching of a new competitive tendering procedure.
Šiais teisės aktais ir teismo sprendimais sukurta pakankamai teisinio aiškumo taip pat viešojo ir privataus sektorių partnerysčių srityje.
The legal situation regarding public-private partnerships is thus also sufficiently clear.
Miestų planavimas
Town planning
Bet išspręstos dar ne visos problemos.
This is not the case in all areas, however.
Tačiau bendruomenėms turi būti leista parduoti sklypus ir kartu nustatyti įpareigojimus (pvz., su išlyga, kad sklypas bus apstatytas per dvejus metus), Europos mastu nerengiant sklypų pardavimo pagal viešųjų pirkimų kriterijus.
However, local authorities must be able to sell plots of land subject to conditions (for example, a stipulation that the plots in question should be built on within two years) without being required to open up the procedure to Europe-wide competitive tendering.
Kitu atveju kiltų pavojus, „ kad, nors ir atrodo neprotinga, reikėtų pripažinti, jog, vykdant kiekvieną miestų statybos veiklą, reikėtų taikyti direktyvą, nes priemonės, kuriomis reguliuojamos apstatymo galimybės, pagal apibrėžtį ir esmę pakeičia sklypų vertę, dėl kurių šių priemonių imamasi“ (citata iš generalinio advokato Paolo Mengozzi 2009 m. lapkričio 17 d. išvados Europos Teisingumo Teismui).
If not, ‘ one may have to accept the hypothesis, however absurd, that all town planning activities are subject to the directive since, by definition, provisions on the possible execution of building works substantially alter the value of the land in question ’ (quote from the final submission made to the CJEU by Advocate-General Paolo Mengozzi on 17 November 2009).
Viešųjų pirkimų direktyvos niekada neturėjo tokio tikslo, reikia tikėtis, kad teismas pritars generalinio advokato nuomonei.
The public procurement directives were never intended to cover such cases and it is to be hoped that the CJEU will agree with the Advocate-General.
Pagal tvarumo ir naujoviškumo kriterijus rengiami viešieji pirkimai
Sustainable and innovative procurement
Ypač Europos Sąjungos sutarties naujo 3 straipsnio 3 dalyje ir dabar jau privaloma tapusioje ES pagrindinių teisių chartijoje anksčiau vien tik ekonominis Europos Sąjungos siekis dabar dėl socialinės atsakomybės tampa įpareigojančiu socialiniu tikslu.
In particular the new Article 3(3) of the Treaty on European Union and the now legally binding Charter of Fundamental Rights have broadened the European Union’s aims from the purely economic to include binding social objectives.
Todėl socialinės atsakomybės siekis turi atsispindėti ir Komisijos iniciatyvose.
This must also be reflected in the action the Commission takes.
Pirmiausia pagal socialinės atsakomybės kriterijus rengiamų viešųjų pirkimų sričiai neigiamą poveikį daro faktas, kad socialiniai kriterijai iš esmės susiję su gamybos procesu, galutiniame produkte juos atpažinti dažniausiai sunku, o pasaulinės produkcijos ir sudėtingų tiekimo grandinių atveju sunkiau kontroliuoti.
The area of socially responsible procurement in particular suffers from two problems: social criteria chiefly relate to the manufacturing process, so that their impact is generally indiscernible in the final product, and globalised production systems and complex supply chains make compliance with criteria more difficult to monitor.
Padėtis tampa dar sudėtingesnė ir painesnė, kai, norint nepažeisti diskriminavimo draudimo principo, viešuosiuose pirkimuose būtina leisti naudoti pačių subjektų parengtus sertifikavimo dokumentus.
The situation is made even more complex and confusing by the fact that self-issued certificates must be accepted in tendering procedures, in order not to breach the ban on discrimination.
Tokių dokumentų patikrinimas dažnai reikalauja per daug perkančiųjų viešųjų įstaigų išteklių.
Checking the veracity of such certificates is beyond the scope of most public contracting authorities.
Todėl Komisija, be žinyno parengimo, turėtų sukurti tikslesnius kriterijus, kuriuos būtų galima lengviau patikrinti, arba pradėti rengti duomenų banką su konkrečių produktų kriterijais.
In addition to drafting a manual, the Commission should therefore also consider developing precise, verifiable criteria and/or developing a database containing product-specific criteria.
Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę Europos Sąjungos lygmeniu įkurti tarnybą, kuri rengtų ir tikrintų tam tikroms produktų grupėms taikomus kriterijus ir į kurią prireikus būtų galima kreiptis su skundais, norint išsiaiškinti padėtį ne teisminiu keliu.
The establishment of a European body with the task of drawing up and checking compliance with criteria for specific product groups and, if necessary, providing extra-judicial arbitration on complaints should also be considered.
Viešųjų pirkimų direktyvų persvarstymas
Review of the public procurement directives
Iš esmės reikėtų, kad Komisija, vykdydama planuojamą viešųjų pirkimų direktyvų persvarstymą, atsižvelgtų į minėtus aspektus ir pasinaudodama šia proga panaikintų teisinius ir praktinius neaiškumus valstybėse narėse įgyvendinant direktyvas ir panaikintų dabartinius teisinius trūkumus taikant viešųjų pirkimų teisę.
In general it would be welcome if the Commission, when carrying out its proposed review of the public procurement directives, were to take account of the points raised in this report and, at the same time, address the legal and practical shortcomings in the way the directives have been transposed into national law and the legal uncertainties surrounding the application of public procurement law.
Kad būtų išvengta daugiaprasmiškumo viešųjų pirkimų teisėje, persvarstant direktyvas būtinai reikėtų įtraukti Direktyvą dėl teisės gynimo priemonių suteikiant viešųjų pirkimų sutartis.
Firstly, the directive on review procedures concerning the award of public contracts should certainly be included in any revision, in order to prevent any further fragmentation of public procurement law.
Dabar dar negalima daryti išvadų apie praktinį šios Direktyvos dėl teisės gynimo priemonių suteikiant viešųjų pirkimų sutartis poveikį, nes dar ne visos valstybės narės ją įgyvendino.
However, that directive has not yet been transposed in all the Member States and its practical impact on public procurement cannot yet be assessed.
Kita vertus, valstybės narės šiandien dar patiria didelę ekonomikos ir finansų rinkų krizę, kurios padarinių savivaldos lygmeniu beveik negalima prognozuoti, manoma, kad ateinančiais metais šie padariniai tik stiprės.
Secondly, the Member States are currently facing a serious economic and financial crisis whose implications for local authorities are as yet largely unforeseeable and which will certainly worsen over the next few years.
dėl naujų pokyčių viešojo pirkimo srityje
on new developments in public procurement
4. ragina Komisiją išnagrinėti galimybę taikyti (net ir po 2010 m.) pagreitintas procedūras, susijusias su struktūriniais fondais, ir pratęsti laikiną ribų padidinimą siekiant konkretaus tikslo – paspartinti investicijas;
Calls on the Commission to examine the possibility of using, even beyond 2010, accelerated versions of procedures in connection with the Structural Funds and an extension of the temporary increase in thresholds, with the specific aim of speeding up investment;
8. pabrėžia būtinybę, remiantis ES bendrais tikslais remti MVĮ, skatinti MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, kuriuos organizuoja vietos ir regionų valdžios institucijos; atkreipia dėmesį į tai, kad aktyvesnį MVĮ dalyvavimą galima užtikrinti tinkamai teikiant informaciją ir konsultacijas, organizuojant mokymus ir teikiant praktinę pagalbą;
Underlines the need to encourage SMEs to participate in public procurement procedures carried out by local and regional authorities, in accordance with the EU’s general objectives in support of SMEs; points out that increased involvement of SMEs can be ensured through the proper provision of information, consultancy and training courses and practical assistance ;
dėl naujų pokyčių viešųjų pirkimų srityje
on new developments in public procurement
GPA), yra geriausia priemonė, kurią taikant Europos įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos patekti į tarptautinę viešųjų pirkimų rinką; todėl ragina Komisiją užbaigti derybas dėl laikinos teksto redakcijos, dėl kurios kaip peržiūrėto 1996 m. įsigaliojusio Viešųjų pirkimų susitarimo teksto varianto susitarta 2006 m., taip pat ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant sudaryti plataus užmojo Viešųjų pirkimų susitarimą; pabrėžia, kad Viešųjų pirkimų susitarimo pratarmėje ir V straipsnyje pripažįstama, kad besivystančioms šalims galima taikyti specialiąsias ir diferencines sąlygas;
Believes that a plurilateral agreement such as the Government Procurement Agreement (GPA) is the best tool to ensure a level playing field for European enterprises in regarding market access to public procurement at international level; therefore urges the Commission to conclude the negotiations on the provisional text that was agreed upon in 2006 as a revised version of the GPA that entered into force in 1996 and urges the Commission to continue its efforts to conclude the ambitious GPA; points out that in its preamble and in its Article V the GPA recognises Special and Differential Treatment for Developing Countries;
8. nors griežtai nesutinka su tuo, kad pasaulio lygmeniu viešųjų pirkimų srityje būtų imamasi protekcionistinių priemonių, tvirtai tiki abipusiškumo ir proporcingumo principais šioje srityje; siekdamas paskatinti mūsų partnerius nustatyti abišales ir proporcingas Europos bendrovių patekimo į rinką procedūras, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti proporcingus ir tikslingus patekimo į kai kurias ES viešųjų pirkimų rinkas apribojimus tiems prekybos partneriams, kurie naudojasi ES rinkos atvirumu, tačiau neparodė ketinimo atverti savo pačių rinkas ES bendrovėms;
While arguing strongly against protectionist measures in the field of public procurement at global level, firmly believes in the principle of reciprocity and proportionality in that field; calls on the Commission to consider imposing proportional targeted restrictions on access to parts of the EU’s procurement markets for those trading partners which benefit from the openness of the EU market, but have not shown the intention of opening up their own markets to EU companies, in order to encourage our partners to offer reciprocal and proportional market access arrangements for European companies;
11. atsižvelgdamas į Europos Sąjungos prisiimtus tarptautinių viešųjų pirkimų srities įsipareigojimus, taip pat pabrėžia, kad svarbu stiprinti antikorupcines viešųjų pirkimų srities sistemas ir atkreipia dėmesį į tai, kad pastangas reikia sutelkti į viešųjų lėšų naudojimo skaidrumo ir sąžiningumo užtikrinimą;
In the context of the European Union’s commitments in the field of international public procurement, points out, further, the importance of strengthening anti-corruption mechanisms in the field of public procurement and draws attention to the need to focus efforts on ensuring transparency and fairness in the use of public funds;
dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinantį Reglamentą Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą Nr.1852/2001
on the Council position at first reading for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on novel foods, amending Regulation (EC) No 1331/2008 and repealing Regulation (EC) No 258/97 and Commission Regulation (EC) No 1852/2001
dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 ir panaikinantį Reglamentą Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą Nr. 1852/2001
on the Council position at first reading for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on novel foods, amending Regulation (EC) No 1331/2008 and repealing Regulation (EC) No 258/97 and Commission Regulation (EC) No 1852/2001
(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)
(Ordinary legislative procedure: second reading)
– atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (11261/3/2009 – C7 ‑ 0078/2010),
– having regard to the Council position at first reading (11261/3/2009 – C7‑0078/2010 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2007)0872 ),
– having regard to the Commission proposal to European Parliament and the Council ( COM(2007)0872 ),
– atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C6-0027/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95(1) of the EC Treaty, pusuant to which the Cimmission submitted the proposal to Parliament ( C6-0027/2008 ),
– atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą pirmojo svarstymo metu
– having regard to its position at first reading
Priimti tekstai, 2009 3 25, T6_TA(2009)0171. ,
Texts adopted, 25.3.2009, T6(2009)0171. ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 )
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį,
– having regard to Article 294(7) and Article 114(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktą rekomendaciją ( A7-0152/2010 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0152/2010 ),
Tarybos pozicija – iš dalies keičiantis aktas
Council position – amending act