natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (2008 lapkričio mėn.). : regionai, kuriems klimato kaita daro didžiausią poveikį, randasi Pietų ir Rytų Europoje, ypač turint mintyje salų ir pakrančių regionus, atokiausius regionus, taip pat regionus, kuriuose stokojama vandens, todėl kyla pavojus, kad net ir tos pačios šalies regionų skirtumai toliau didės;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (November 2008). : the regions under greatest pressure from climate change are those located in southern and eastern Europe, particularly island and coastal regions, the outermost regions and areas with a high risk of water shortages, with a danger that regional disparities will subsequently increase, even among regions in the same country;
6. yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos Sąjunga turėtų išlaikyti ir sustiprinti vadovaujantį vaidmenį tarptautinėje kovoje su visuotiniu atšilimu, ir mano, kad delsiant tai padaryti padidės neigiamo aplinkos, ekonominio ir socialinio poveikio rizika ir turbūt prireiks didesnių išlaidų;
Is firmly convinced of the need for the European Union to retain and reinforce its leadership role in the international fight against global warming, and believes that any delay in taking such action will heighten the risk of adverse environmental, economic and social effects and be likely to generate higher costs;
8. pažymi, kad pakraščio regionų strategiškai svarbūs sektoriai, kaip antai žemės ūkis, neturėtų būti apkraunami didele našta remiantis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų programa, kad nekiltų grėsmė tvarių kaimo bendruomenių ateičiai;
Notes that sectors of strategic importance to geographically peripheral regions, such as agriculture, should not be shouldered with excessive burdens as part of the framework for action to adapt to climate change, thereby jeopardising the future of sustainable rural communities;
10. pripažįsta, kad būtina derinti įvairių sričių veiksmus tam, kad regioninių ir vietos valdžios institucijos galėtų visapusiškai dalyvauti planuojant, rengiant ir įgyvendinant nacionalines kovos su klimato kaita strategijas ir veiksmų planus ir kad strateginis regioninis planavimas būtų vykdomas atsižvelgiant į visus su klimato kaita susijusius aspektus;
Recognises the need to harmonise the various fields of action, on the one hand by fully involving regional and local bodies at the stages of designing, developing and implementing national strategies and action plans for combating climate change, and on the other hand by harnessing strategic regional planning and incorporating all the factors connected with climate change;
14. mano, kad Lisabonos sutarties 349 straipsnyje nurodyti atokiausi regionai dėl savitų sąlygų ir geografinės padėties atogrąžose ypač pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio ir todėl Europos Komisija jiems turėtų skirti ypatingą dėmesį; taigi ragina Komisiją parengti atokiausių regionų poveikio vertinimą ir specialų veiksmų planą bei remti šių regionų vietos valdžios institucijų ir kaimyninių trečiųjų šalių regioninių valdžios institucijų keitimąsi informacija ir pažangiąja patirtimi;
Considers that the outermost regions, owing to their special circumstances – as set out in Article 349 of the Treaty of Lisbon – and their geographical location in the tropics, are susceptible to the consequences of climate change and should consequently receive special attention from the Commission; calls on the Commission, therefore, to develop an impact assessment and specific action plan for the outermost regions and to support information exchanges and exchanges of good practices between local authorities in those regions and regional authorities in third countries in their surrounding geographical areas;
16. pažymi, kad pakraščio regionai, ypač pakrančių regionai, gali turėti didelį kiekį atsinaujinančios energijos atsargų ir todėl lengviau prisitaikyti prie klimato kaitos;
Notes that geographically peripheral regions, especially coastal regions, may have an abundant supply of renewable energies which can contribute to their adaptation to climate change;
Impact and Adaptation Steering Group, IASG ) ir ragina, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos vadovaujantis subsidiarumo principu būtų visapusiškai ir aktyviai įtrauktos į šią grupę ir į jos darbą;
Welcomes the Commission’s decision to set up an Impact and Adaptation Steering Group (IASG), and calls for local and regional authorities to be fully and actively involved in this group and its procedures, in accordance with the subsidiarity principle;
22. pabrėžia, kad klimato kaitos ir aplinkosaugos siekius reikėtų įtraukti į ES sanglaudos politikos konvergencijos ir augimo tikslus, tačiau nereikėtų keisti įprastinių struktūrinės politikos uždavinių.
Stresses that the objectives of climate change and environmental protection should be integrated into the EU cohesion policy’s convergence and growth objectives, without replacing the traditional tasks of structural policy.
Nuomonės referentas: Kriton Arsenis
Rapporteur: Kriton Arsenis
3. primena, kad per paskutinį šimtmetį atmosferos temperatūra pakilo 0,6° C, o vidutinis jūros lygis – 0,17 m, ir kad remiantis moksliniais modeliais, kurie naudojami tiriant šiuos klausimus, numatoma, kad šios vertės ir toliau didės per dabartinį šimtmetį;
Recalls that the last century saw a 0.6°C increase in atmospheric temperature and a 0.17 m increase in the average sea level, and that the scientific models used to study these topics predict that these values will continue to rise over the course of this century;
5. pabrėžia, kad dėl žmogaus veiklos poveikio aplinkai sparčiai eikvojant kai kuriuos Europos žuvų rūšių išteklius ardomas ekologinis ir ekonominis žuvininkystės pagrindas, o jūrų ekosistemos jautriau reaguoja į klimato kaitą ir todėl joms sunkiau prie jos prisitaikyti
Points out that rapid depletion of some European fish stocks as a result of human induced pressures upon the environment is eroding the ecological and economic basis of fisheries and is making marine ecosystems more vulnerable to climate change and thus less capable of adapting
FAO) techninis dokumentas 530(2009) „Klimato kaitos poveikis žuvininkystei ir akvakultūrai“. ir mažės vandenyno sugebėjimas sugerti anglies dioksidą
FAO, Technical paper 530 (2009) ‘Climate change implications for fisheries and aquaculture’. and reduce the oceans’ CO 2 absorption capacity
8. dar kartą pabrėžia, kad dėl įvairių jūros organizmų (žuvų, moliuskų, vėžiagyvių ir kt.) migracijos iš vieno biogeografinio regiono į kitą gali išnykti kai kurios vietinės rūšys ir į kitą konkretų regioną įsibrauti svetimos rūšys; pabrėžia, kad tokie pokyčiai gali turėti nemažos įtakos žvejybos pramonei, kuriai gali būti sunku prisitaikyti prie naujų biologinių ir ekonominių sąlygų;
Reaffirms that migrations of various marine organisms (fish, molluscs, crustaceans, etc) from one biogeographical region to another may lead to the disappearance of some indigenous species and the invasion of alien species in a given region; notes that these variations may have important consequences for the fishing industry, which may find it difficult to adapt to new biological and economic conditions;
Komisijos komunikatas „Ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai: integruoto pakrančių zonų valdymo (IPZV) Europoje įvertinimas“ ( COM(2007)0308 ). ; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad atsižvelgiant į platesnį integruotos jūrų politikos kontekstą būtų atnaujintos, sustiprintos ir įgyvendintos integruoto pakrančių zonų valdymo rekomendacijos
Communication from the Commission - Report to the European Parliament and the Council on evaluation of Integrated Coastal Zone Management (ICZM) in Europe ( COM(2007)0308 ). ; strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations
14. atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atlikti tyrimus, skirtus žaliųjų dumblių reiškiniui ir žvejybos sektoriui daromam jo poveikiui įvertinti; be to, ragina ištirti, kokį poveikį vandenyno srovių judėjimo pasikeitimas, kuris vyksta dėl klimato atšilimo, daro tam tikrų jūros organizmų rūšių judėjimui;
Calls on the Commission, with this aim in mind, to carry out studies designed to assess the phenomenon of green algae and their impact on the fishing industry; calls, further, for a study to be carried out on the influence that changes in currents as a result of climate warming have on the movement of certain marine species;
19. ragina Komisiją užtikrinti, kad į Bendrijos poziciją tarptautinėse derybose žvejybos ir jūros aplinkos klausimais, ypač derintis dėl žuvininkystės partnerystės susitarimų ir su RŽO, būtų įtraukti prisitaikymo skatinant ekosistemų atsparumą aspektai;
Urges the Commission to ensure that adaptation through ecosystem resilience should be mainstreamed in the Community’s position in international negotiations on fishing and the marine environment, and most notably in Fisheries Partnership Agreements and RFOs;
– žvejybos pajėgumų pritaikymo prie išteklių produktyvumo mažiausio jų produktyvumo laikotarpiu,
- fishing capacity being commensurate with the productive capacity of the resource during its lower productivity phases,
– alternatyvių žuvininkystės išteklių buvimo,
- the availability of alternative fishery resources,
– investicijų į lanksčias technologijas, pavyzdžiui, į universaliuosius laivus ar lankstaus pobūdžio perdirbimo grandines,
- investment in flexible technologies such as ‘multipurpose’ boats and flexible processing chains,
– alternatyvių pragyvenimo šaltinių mažo produktyvumo laikotarpiais buvimo
- the availability of alternative livelihoods during lean periods
A. kadangi prisitaikymas prie klimato kaitos galėtų turėti įtakos visoms ES politikos sritims ir todėl reikia turėti patikimų duomenų apie būtinų pakeitimų taikymo sritį ir mastą,
A. whereas adaptation to climate change could have a bearing on all EU policy areas, requiring reliable data as to the scope and extent of the necessary modifications,
B. kadangi esami Europos teisės aktai, tiesiogiai susiję su aplinkos apsaugos klausimais, turėtų būti nuoseklus pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima didinti ES gebėjimą susidoroti su klimato kaitos poveikiu,
B. whereas the existing European legislation directly addressing environmental issues should provide coherent foundations for enhancing the EU’s ability to cope with the impact of climate change,
C. kadangi Europos lygmeniu vykdant veiksmus turėtų būti nustatyti aukščiausi aplinkos apsaugos (įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos) standartai ir šie veiksmai turi atitikti minėtuosius standartus trumpos ir ilgos trukmės laikotarpiu,
C. whereas action taken at European level should set and meet the highest standards in terms of respect for the environment, both in the short and long term (including adaptation to climate change),
D. kadangi Europos Sąjunga, atsižvelgdama į visuotinį klimato kaitos pobūdį ir į jos socialinius ir ekonominius padarinius, turėtų įsipareigoti remti pažeidžiamiausias ir mažiausiai išsivysčiusias šalis,
D. whereas the global character of climate change, and its social and economic consequences, should force the European Union to support those countries which are most vulnerable and least developed,
2. pabrėžia, kad esamas aplinkos apsaugos acquis (pvz., Paukščių direktyva
Emphasises that the existing environmental acquis (such as the Birds Directive
Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p.
Council Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds, OJ L 103, 25.4.1979, p.
1). , Buveinių direktyva
1. , the Habitats Directive
Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p.
Council Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora, OJ L 206, 22.7.1992, p.
7). , Vandens pagrindų direktyva
7. , the Water Framework Directive
Direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p.
Directive 2000/60/EC establishing a framework for Community action in the field of water policy, OJ L 327, 22.12.2000, p.
1). ir Potvynių direktyva
1. and the Floods Directive
Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (OL L 288, 2007 11 6, p.
Directive 2007/60/EC on the assessment and management of flood risks, OJ L 288, 6.11.2007, p.
27). ) turi būti visapusiškai ir nuosekliai įgyvendintas visoje ES; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą skubiai parengti gaires, kad taikant šį acquis būtų atsižvelgta į prisitaikymo prie klimato kaitos reikmes; ragina Komisiją visapusiškai naudotis naujomis teisėmis, kurios jai suteiktos pagal Lisabonos sutarties 260 straipsnį, ir atlikti jai priskirtą sutarčių sergėtojos vaidmenį;
27. ) needs to be fully implemented in a coherent way across the EU; welcomes the Commission’s intention quickly to develop guidelines in order to incorporate adaptation needs into the application of that acquis ; asks the Commission to exercise fully the new rights the Lisbon Treaty gives it under Article 260 in order to fulfil its role as guardian of the Treaties;
Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p.
Council Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment, OJ L 175, 5.7.1985, p.
40) su pakeitimais, padarytais direktyvomis 97/11/EB ir 2003/35/EB. ir Strateginio aplinkos vertinimo direktyvoje
40, as amended by Directives 97/11/EC and 2003/35/EC. and the Strategic Environmental Assessment Directive
Direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p.
Directive 2001/42/EC on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment, OJ L 197, 21.7.2001. p.
30). ; siūlo užtikrinti, kad klimato kontrolė kuo greičiau taptų ES finansuojamų infrastruktūros projektų dalimi;
30. ; suggests that a climate check should be made part of EU-financed infrastructure projects as soon as possible;
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to Ukraine
Teisės akto projekto pakeitimai
Amendments to a draft act
Užsienio reikalų komiteto NUOMONĖ...................................................................13
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................13
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2009)0580 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0580 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7-0101/2009 ),
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0101/2009 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,
– having regard to Article 294(3) and Article 212(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę ( A7‑0058/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0058/2010 ),
EUROPOS PARLAMENTO POZICIJA PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ
EUROPEAN PARLIAMENT POSITION AT FIRST READING
* Amendements: le texte nouveau ou modifié est signalé par des italiques gras; les suppressions sont signalées par le symbole ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics ; deletions are indicated by the symbol ▌. *
dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai
providing macro-financial assistance to Ukraine
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo , ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį ,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union , and in particular Article 212(2) thereof,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą
Having regard to the proposal from the European Commission
pasikonsultavę su Ekonomikos ir finansų komitetu,
After consulting the Economic and Financial Committee,
spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure
(1) Ukrainos ir Europos Sąjungos santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika.
(1) Relations between Ukraine and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy.
ES ir Ukrainos santykius dar labiau sustiprino naujai pradėta Rytų partnerystė.
The framework of EU-Ukraine relations is further enhanced by the newly launched Eastern Partnership.
(2) Tarptautinė finansų krizė Ukrainos ekonomikai daro vis didesnį poveikį – ypatingai mažėja gamyba, prastėja fiskalinė padėtis ir daugėja išorės finansavimo poreikių.
(2) The Ukrainian economy has been increasingly hit by the international financial crisis with dramatically declining output, deteriorating fiscal position and rising external financing needs.
(3) Ukrainos ekonomikos stabilizavimas ir atkūrimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba.
(3) Ukraine’s economic stabilisation and recovery is supported by financial assistance of the International Monetary Fund (IMF).
TVF rezervinis susitarimas su Ukraina patvirtintas 2008 m. lapkričio mėn.
The IMF Stand-By Arrangement (SBA) for Ukraine was approved in November 2008.
(4) Toliau blogėjant fiskalinei padėčiai didžioji dalis antrosios paskolos pagal TVF rezervinį susitarimą dalies ir visa trečioji dalis skirtos biudžetui.
(4) Following a further deterioration of the fiscal position, a large part of the second tranche under the IMF’s SBA and the full amount of the third tranche were channelled to the budget.
(5) Atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Ukraina paprašė Bendrijos makrofinansinės pagalbos.
(5) Ukraine has requested Union macro-financial assistance in view of the worsening economic situation and outlook.
(6) 2009–2010 m. mokėjimų balanse yra susidaręs didelis finansavimo trūkumas, todėl makrofinansinė pagalba laikoma tinkamu atsaku į Ukrainos prašymą remti ekonomikos stabilizavimą kartu su dabartine TVF programa.
(6) Given that a residual financing gap in 2009-2010 remains in the balance of payments, macro-financial assistance is considered an appropriate response to Ukraine’s request to support economic stabilisation in conjunction with the current IMF programme.
Tikimasi, kad šia finansine pagalba taip pat bus prisidėta prie valstybės biudžeto išorės finansavimo poreikių mažinimo.
The present financial assistance is also expected to contribute to alleviate the external financing needs of the State budget.
(6a) ES makrofinansinė pagalba pasitarnaus ekonomikos stabilizacijai tik tuo atveju, jeigu pagrindinės Ukrainos politinės jėgos užtikrins politinį stabilumą ir pasieks visapusišką susitarimą nuoseklaus būtinų struktūrinių reformų įgyvendinimo klausimais.
(6a) Union macro-financial assistance can only contribute to economic stabilisation if the main political forces in Ukraine ensure political stability and establish a broad consensus on a rigorous implementation of the necessary structural reforms.
(7a) Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų ne vien tik papildyti TVF ir Pasaulio banko programas bei lėšas, bet ir užtikrinti papildomą ES dalyvavimo naudą.
(7a) Union macro-financial assistance should not merely supplement programmes and resources from the IMF and the World Bank but should ensure the added value of EU involvement.
(7b) Komisija turėtų užtikrinti, kad ES makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių priemones ir kitą atitinkamą Sąjungos politiką.
(7b) The Commission should ensure that Union macro-financial assistance is legally and substantially in line with the measures taken within the different areas of external action and other relevant Union policies.
(7c) Sąlygos, pagal kurias bus skiriamos išskirtinės pagalbos išmokos, turėtų apimti tam tikrus tikslus, siekiant pagerinti veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę.
(7c) The conditions under which instalments may be disbursed from exceptional assistance should include specific objectives with a view to strengthening efficiency, transparency and accountability.
Finansinė pagalba turėtų būti skiriama tik nustačius, kad šios sąlygos patenkinamai įvykdytos.
Financial assistance should be provided only once it has been established that these conditions have been satisfactorily fulfilled.
(7d) Sąlygos, kuriomis vadovaujantis teikiama makrofinansinė pagalba, turėtų atspindėti svarbiausius politikos, kurią ES vykdo Ukrainos atžvilgiu, principus ir tikslus.
(7d) The conditions underlying the provision of macro-financial assistance should reflect the key principles and objectives of EU policy towards Ukraine.
(8) Siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos finansinių interesų, susijusių su šia finansine pagalba, apsaugą, būtina, kad Ukraina taikytų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, Komisija vykdytų kontrolę, o Audito Rūmai atliktų auditą.
(8) In order to ensure efficient protection of the Union’s financial interests linked to the present financial assistance, it is necessary to provide for appropriate measures by Ukraine related to the prevention of, and the fight against, fraud, corruption and any other irregularities linked to this assistance, as well as for controls by the Commission and audits by the Court of Auditors.
(9) Šios Bendrijos finansinės pagalbos suteikimas nepažeidžia biudžeto valdymo institucijos galių.
(9) The release of the Union financial assistance is without prejudice to the powers of the budgetary authority.
(10) Pagalbą turėtų administruoti Komisija, konsultuodamasi su Europos Parlamentu ir Ekonomikos ir finansų komitetu.
(10) The assistance should be managed by the Commission, in consultation with the European Parliament and the Economic and Financial Committee.
Šiuo tikslu Komisija įgaliota Europos bendrijos vardu pasiskolinti reikalingus išteklius.
To this end, the Commission is empowered to borrow on behalf of the European Community the necessary resources.
Europos Sąjungos finansinės pagalbos išmokėjimą administruoja Komisija, nepažeisdama TVF ir Ukrainos susitarimų ir svarbiausių pagal ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkę numatytos ekonomikos reformos principų ir tikslų .
The release of the Union financial assistance shall be managed by the Commission in a manner consistent with the agreements or understandings reached between the IMF and Ukraine and with the key principles and objectives of economic reform set out in the EU-Ukraine Association Agenda .
Komisija nuolat informuoja Europos Parlamentą apie Ekonomikos ir finansų komiteto veiksmus ir pateikia atitinkamus dokumentus.
The Commission shall regularly inform the European Parliament of the proceedings of the Economic and Financial Committee, and provide it with the relevant documents.
Sąjungos finansinė pagalba teikiama dvejus metus nuo 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo pirmosios dienos. ▌
The Union financial assistance shall be made available for two years starting from the first day after the entry into force of the Memorandum of Understanding referred to in Article 2(1). ▌
Komisija įgaliojama, pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų komitetu, susitarti su Ukrainos valdžios institucijomis dėl su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusių ekonominės politikos sąlygų, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume , kuriame pateikiamas ir šių sąlygų įgyvendinimo tvarkaraštis .
The Commission is empowered to agree with the authorities of Ukraine, after consulting the Economic and Financial Committee, the economic policy conditions attached to the Union macro-financial assistance, to be laid down in a Memorandum of Understanding which includes a timeframe for their fulfilment .