natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pranešėjas teigiamai vertina pastarojo meto pasikeitimus Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), ypač rengiant socialinės atsakomybės standartą ISO 26000 naudotą modelį, pagal kurį nacionalinės standartų institucijos turėjo teisę į atitinkamą darbo grupę skirti tik po vieną atstovą iš šešių nustatytų suinteresuotųjų šalių kategorijų.
The Rapporteur welcomes recent developments in the International Organisation for Standardisation (ISO), in particular the model used to develop the ISO 26000 standard on social responsibility, in which national standards bodies were entitled to nominate to the respective working group only one representative from each of six stakeholder categories that were identified.
Rengiant Europos standartus išskirtinio viešojo intereso srityse galima būtų taikyti tokias pat daugelį suinteresuotųjų šalių apimančias procedūras, pagal kurias įvairioms suinteresuotųjų šalių organizacijoms būtų skiriamas iš anksto nustatytas vietų skaičius.
Similar multi-stakeholder procedures, establishing a predetermined number of seats for the various stakeholder organisations, could be used as an alternative for the drafting of European standards in areas of exceptional public interest.
Geresnių prieigos prie standartų sąlygų užtikrinimas
Facilitating access to standards
Nors mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) sudaro Europos ekonomikos pagrindą, jų dalyvavimas standartizacijoje ne visuomet atitinka jų ekonominę svarbą.
Although small and medium-sized enterprises (SMEs) form the backbone of the European economy, their involvement in standardisation is not always commensurate with their economic importance.
Be to, standartai ne visuomet rengiami ir priimami atsižvelgiant į MVĮ, ypač mažų, labai mažų ir amatų įmonių, ypatybes ir jų aplinką.
Moreover, standards are not always designed and adapted to take account of the characteristics and environment of SMEs, in particular small, micro and craft enterprises.
Taigi būtina užtikrinti, kad standartai būtų suprantami ir jais būtų nesunku naudotis, kad naudotojai galėtų juos geriau įgyvendinti.
It is necessary, therefore, to ensure that standards are comprehensible and easy to use so that they can be better implemented by all users.
Taip pat reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad MVĮ galėtų aktyviai dalyvauti rengiant standartus ir turėtų lengvesnę ir pigesnę prieigą prie jų.
Measures should be also taken to ensure that SMEs are able to fully take part in the development of standards and have easier, and less costly, access to them.
Standartizacija paslaugų srityse
Standardisation in the areas of services
Standartai padėjo labai pagerinti prekių kokybę ir saugumą, tačiau paslaugų srityje jų dar gerokai trūksta lyginant su šio sektoriaus svarba ir galimybėmis.
Standards have contributed to a considerable improvement in the quality and safety of goods, but their availability in the area of services lags considerably behind the economic importance and potential of this sector.
Nors paslaugų standartai dažnai atitinka nacionalinius ypatumus ir jų kūrimas susijęs su rinkos poreikiais, Europos Sąjungos paslaugų standartų kūrimas, kaip numatyta Direktyvoje 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, bus naudingas toliau atliekant suderinimą paslaugų sektoriuje, užtikrins Europos paslaugų skaidrumą, kokybę ir konkurencingumą ir skatins konkurenciją, inovacijas, prekybos kliūčių šalinimą ir vartotojų apsaugą.
Although service standards often respond to national specificities and their development is related to the needs of the market, the development of European service standards, as provided for in Directive 2006/123/EC on services in the internal market, will benefit further harmonisation in the services sector, increase the transparency, quality and competitiveness of European services and promote competition, innovation, the reduction of trade barriers and the protection of the consumer.
Standartizacija remiant inovacijas
Standardisation in support of innovation
Nors standartizacijos pagalba ir gali būti labai palengvinta naujųjų technologijų eksploatacija, esama didelių trūkumų panaudojant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros rezultatus standartų rengimui.
Although standardisation can be a major facilitator for the exploitation of new technologies, there is a significant gap in the transfer of R&D results into the development of standards.
Taigi reikia gerinti standartų rengėjų, novatorių, akademinių ir mokslo bendruomenių abipusį supratimą ir bendradarbiavimą.
It is necessary, therefore, to improve mutual awareness and cooperation between standardisers, innovators, academia and the research communities.
Į standartus įtraukus naujas žinias, ypač iš viešai finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, bus skatinamos naujovės ir konkurencingumas.
The inclusion of new knowledge in standards, in particular from publicly-funded research and innovation programmes, will promote innovation and competitiveness.
Europa taip pat turėtų aktyviai skatinti naujoviškiems gaminiams ir technologijoms visos ES mastu taikyti tarpusavyje susijusius standartus, pvz., mažo anglies dioksido išmetimo ir IKT paslaugų ir technologijų srityse.
Europe should also play a more active role in the promotion of EU-wide interoperable standards for innovative products and technologies, such as in the area of low carbon and ICT services and technologies.
Standartizacija globalizuotame pasaulyje
Standardisation in a globalised world
Europos standartizacijos sistema pripažįsta tarptautinių standartų viršenybę.
The European standardisation system recognises the primacy of international standards.
Vis dėlto Europos standartai yra reikalingi tose srityse, kur nėra tarptautinių standartų ar kur pastarieji tinkamai nepatenkina Europos poreikių, ypač poreikių, apibrėžtų ES politikos srityse ir teisės aktuose.
European standards are, however, necessary where international standards do not exist or where they do not adequately serve European needs, in particular those needs determined by European policies and legislation.
Europa turėtų stiprinti savo poziciją tarptautinėje standartizacijos aplinkoje siekiant skatinti rengti tikras pasaulio aktualijas atitinkančius tarptautinius standartus, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir didinti Europos konkurencingumą.
Europe should strengthen its position within the international standardisation environment in order to promote the development of standards with genuine global relevance, facilitate trade and increase European competitiveness.
Be to, Europa, vykdydama su prekybos reguliavimu susijusį bendradarbiavimą su ES prekybos partneriais, galėtų skatinti taikyti naujojo požiūrio metodiką ar lygiaverčius standartams imlius reguliavimo modelius.
Moreover, Europe could promote the methodology of the ‘New Approach’, or equivalent standards-receptive regulatory models, in its regulatory trade-related cooperation with EU trading partners.
Pranešėjas norėtų dar kartą pabrėžti, kad vykstanti diskusija Europos standartizacijos sistemos persvarstymo klausimu turėtų būti grindžiama stipriosiomis esamos sistemos savybėmis, kurios sudaro tvirtą pagrindą sistemos tobulinimui, ir kad reikėtų susilaikyti nuo radikalių pakeitimų, kurie galėtų pakenkti esminėms sistemos vertybėms.
The Rapporteur would like to reiterate that the ongoing debate on the review of the European standardisation system should build on the strengths of the existing system which constitute a solid base for improvement, refraining from any radical changes that would undermine its core values.
Turėdamas tai mintyje pranešėjas pateikia keletą pasiūlymų, kuriais siekiama patobulinti sistemą neišeinant iš jos esamų ribų, ir tikisi, kad bus pateikta daugiau pasiūlymų.
In this spirit, he presents a number of proposals with the view to improving the system within its current boundaries, and looks forward to further suggestions.
Nuomonės referentas: Reinhard Bütikofer
Rapporteur: Reinhard Bütikofer
6. pripažįsta, kad Europos standartizacija – tai pagrindinė naujovių skatinimo priemonė ir kad ji labai svarbi ES konkurencingumui ir siekiant užbaigti vidaus rinką, ir pabrėžia svarbius ekonominius Europos standartizacijos, kuri padeda įmonėms greičiau perteikti žinias, sumažinti sąnaudas ir riziką, greičiau patekti į rinką ir padidinti naujovių vertę, privalumus;
Recognises that European standardisation is a key instrument for promoting innovation of crucial importance for the competitiveness of EU as well as for the completion of the internal market, and underlines its important economic benefits, enabling companies to achieve faster knowledge transfer, cost and risk reduction, faster time to market and higher value for innovation;
18. pabrėžia Europos standartų stabilumo ir supaprastinimo poreikį ir poreikį sumažinti standartų sukūrimo laiką, ragina nacionalines ir Europos standartų institucijas ir prekybos asociacijas pateikti naudotojams suprantamas standartų naudojimo gaires parengianti mažiau techninius tekstus, kuriuose aprašomi standartai, pagerinti ir supaprastinti elektroninės paieškos funkcijas;
Underlines the need for stability and simplification of European standards and for the reduction of standards development time and calls on the national and European standards bodies and trade associations to provide user-friendly guidelines for the use of standards, by making the texts describing these standards less technical and by improving and simplifying electronic search functions;
Europos Parlamento rezoliuciją dėl elektra varomų automobilių
Draws attention to Parliament’s resolution of 6 May 2010 on electric cars
Tą dieną priimti tekstai, P7_TA-PROV(2010)0150 . , kurioje pabrėžiama, kad reikia vykdyti veiksmingą standartizaciją įvairiose srityse, kad, siekiant užtikrinti konkurencingumą ir saugoti aplinką, būtų galima paspartinti elektra varomų automobilių pateikimą rinkai;
Texts adopted of that date ( P7_TA-PROV(2010)0150 ). , which stresses the need for effective standardisation processes in various areas to accelerate the market introduction of electric cars in the interests of competitiveness and the environment;
33. pabrėžia būtinybę priderinti IRT standartizacijos politiką prie rinkos ir politikos pokyčių, nes tai padėtų pasiekti svarbius Europos politikos tikslus, susijusius su e. sveikata, prieiga, saugumu, e. verslu, e. vyriausybe, transportu ir t.t., kai būtinas sąveikumas, ir parengti tarptautinius asmens duomenų apsaugos standartus;
Stresses the imperative need to adapt ICT standardisation policy to market and policy developments, which will lead to achieving important European policy goals requiring interoperability, such as e-health, accessibility, security, e-business, e-government, transport, etc., and will contribute to the development of international standards for personal data protection;
37. ragina Komisiją sustiprinti IRT forumų, konsorciumų ir oficialių standartus kuriančių institucijų koordinavimą, nes tuomet būtų galima pagerinti sąveikumą ir sumažinti IRT sektoriaus standartų dubliavimosi ir nesutapimų riziką;
Calls on the Commission to enhance the coordination between the ICT fora and consortia and the formal standard-developing bodies, which could increase interoperability and minimise the risk of duplication and conflict between standards in the ICT sector;
43. ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui metines ataskaitas Europos standartizacijos proceso, Komisijos suteiktų standartizavimo įgaliojimų ir jų įgyvendinimo pažangos klausimais.
Calls on the Commission to present annual reports to Parliament on the European standardisation process – the standardisation mandates given by the Commission – and on progress with its fulfilment.
dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių
on the European Union's trade relations with Latin America
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijai Honkonge
– having regard to its resolutions of 1 December 2005 on preparations for the sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong
126. , 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferencijos Honkonge
126. , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
155. , 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl prekybos politikos krypčių kūrimo siekiant padidinti prekybos indėlį mažinant skurdą
155. , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade’s contribution to poverty relief
261. , 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės
261. , of 27 April 2006 on a stronger partnership between the European Union and Latin America
123. , 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur santykių, siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą
123. , of 12 October 2006 on economic and trade relations between the EU and Mercosur with a view to the conclusion of an Interregional Association Agreement
182. , 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl ES pagalbos prekybai
182. , of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade
291. , 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų
291. , of 12 July 2007 on the TRIPS Agreement and access to medicines
OL C 175 E, 2008 07 10. , 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos
OJ C 175 E, 10.07.2008. , of 29 November 2007 on trade and climate change
193. , 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje
193. , of 24 April 2008 on the Fifth Latin America and Caribbean-European Union Summit in Lima
64. , 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją
64. and on 'Towards a reform of the World Trade Organisation
77. , 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis
77. , of 20 May 2008 on trade in raw materials and commodities
OL C 279 E, 2009 11 19, p.
OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
5. , 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui
5. , of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0089 . ir 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES santykių su Lotynų Amerika strategijos
Texts adopted, P7_TA(2010)0089 . and of 5 May 2010 on the EU strategy for relations with Latin America
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0141 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0141 . ,
– atsižvelgdamas į Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos rezoliucijas, ypač į jos 2007 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos šalių ekonomikos ir prekybos ryšių uždavinių ir galimybių, kylančių dėl globalizacijos, 2008 m. gegužės 1 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo uždavinių ir galimybių, 2009 m. balandžio 8 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos bei 2010 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Pasaulio prekybos organizacijos reformos,
– having regard to the resolutions of the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, and in particular those of 19 December 2007 on the challenges and opportunities resulting from globalisation for economic and trade relations between the European Union and the countries of Latin America, of 1 May 2008 on the challenges and opportunities of the Doha Round, of 8 April 2009 on trade and climate change and of 14 May 2010 on the reform of the World Trade Organisation,
– atsižvelgdamas į penktojo ES ir Meksikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 16 d.), ketvirtojo ES ir MERCOSUR aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Čilės aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir CARIFORUM aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Centrinės Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.), ES ir Andų bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.) bendrus pareiškimus,
– having regard to the Joint Statements of the Fifth EU-Mexico Summit (16 May 2010), the Fourth EU-MERCOSUR Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Chile Summit (17 May 2010), the Fourth EU-CARIFORUM Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Central America Summit (19 May 2010) and the EU-Andean Community Summit (19 May 2010),
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais, taip pat į Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimą dėl prekybos bananais,
– having regard to the Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and to the Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States,
– atsižvelgdamas į Susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, ir į ES ir Čilės vystymosi ir inovacijų asociaciją,
– having regard to the Agreement establishing an association between the European Community and its Member States, of the one part, and the Republic of Chile, of the other part, and to the EU-Chile Association for Development and Innovation,
– atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą, taip pat į Meksikos ir ES strateginę partnerystę,
– having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, and to the Strategic Partnership between Mexico and the EU,
– atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo,
– having regard to the conclusion of the negotiations on an Association Agreement between the EU and Central America,
– atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Kolumbijos bei Peru daugiašalio prekybos susitarimo,
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU and Colombia and Peru on a Multi-Party Trade Agreement,
– atsižvelgdamas į ES ir MERCOSUR derybų siekiant plataus užmojo ir subalansuoto abiejų regionų asociacijos susitarimo, kuris padėtų sustiprinti šalių santykius ir būtų abiem šalims naudingas politine ir ekonomine prasmėmis, atnaujinimą,
– having regard to the re-launch of the EU-MERCOSUR negotiations with a view to an ambitious and balanced Association Agreement between the two regions, which could strengthen relations between the parties and be greatly beneficial to them in both political and economic terms,
– atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. balandžio 1 d. patvirtintą deklaraciją dėl ES ir Lotynų Amerikos bananų susitarimo ir jo poveikio AKR ir ES bananų gamintojams,
– having regard to the Declaration on the EU-Latin America bananas agreement and its impact on ACP and EU banana producers that the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly adopted on 1 April 2010,
– atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. pagrindinių klausimų dokumentą, kurį paskelbdama Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl būsimos ES prekybos politikos krypties,
– having regard to the 'issue paper' of 2 June 2010 by means of which the Commission launched a public consultation on the future direction of EU trade policy,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006
– having regard to its position of 5 June 2008 on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011 and amending Regulations (EC) No 552/97, No 1933/2006 and Commission Regulations (EC) No 964/2007 and No 1100/2006
– atsižvelgdamas į Marakešo susitarimą, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija,
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organisation,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JT BKKK), JT BKKK Kioto protokolą ir 15-osios JT BKKK šalių konferencijos, įvykusios Kopenhagoje, rezultatus
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the outcome of the 15th Conference of the Parties to the UNFCCC in Copenhagen
JT BKKK sprendimo projektas /CP.15, Kopenhagos susitarimas, FCCC/CP/2009/L.7. ,
UNFCCC Draft decision -/CP.15, Copenhagen Accord, FCCC/CP/2009/L.7. ,
– atsižvelgdamas į Meksike vyksiančią 16–ąją JT BKKK šalių konferenciją,
– having regard to the 16th Conference of the Parties to the UNFCCC, to be held in Mexico,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP),
– having regard to the Charter of the United Nations, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Human Rights, the International Covenant on Civil and Political Rights (IOCPR) and the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR),
– atsižvelgdamas į ES išorės susitarimuose numatytas nuostatas, susijusias su žmogaus teisėmis,
– having regard to human rights clauses in the EU's external agreements,
– atsižvelgdamas į J. Stiglitzo pranešimą ir konferencijos „Pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė ir jos poveikis vystymuisi“ (2009 m. birželio 24–26 d.) baigiamąjį dokumentą,
– having regard to the Stiglitz Report and the Outcome Document of the Conference on the World Financial and Economic Crisis and its Impact on Development (24 - 26 June 2009),
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ( A7-0277/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7‑0277/2010 ),
A. kadangi Lotynų Amerika ir Europos Sąjunga ne tik vadovaujasi bendromis vertybėmis, turi bendrą istoriją ir kultūrą, bet ir sudarė strateginę partnerystę,
A. whereas Latin America and the European Union not only share common values and a common history and culture, they also form a strategic partnership,
B. kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius Lotynų Amerikos tarptautinės prekybos ryšiai labai paįvairėjo, siekiant sumažinti jos priklausomumo lygį,
B. whereas over the past three decades Latin America has undergone a major process of diversification in its international trade relations, striving to reduce its level of dependence,
D. kadangi, nepaisant to, kad Lotynų Amerika turi daug gamtinių išteklių, ji priklauso prie regionų, kurie nepajėgia padidinti savo dalies tarptautinėje prekyboje ir pralaimi atviresnei, konkurencingesnei ir dinamiškesnei Azijos šalių ekonomikai,
D. whereas, despite being rich in natural resources, Latin America finds itself among the regions which have not been able to expand their share of international trade and has been losing out to more competitive and dynamic economies in Asia,
I. kadangi galiojančių įvairių išsamių susitarimų su skirtingomis Lotynų Amerikos šalių grupėmis, ir susitarimų, dėl kurių susitarta arba tariamasi, sistema siekiama prisidėti prie dviejų žemynų bendradarbiavimo gerinimo, numatant skirtingu tempu vykstančius regioninės integracijos procesus,
I. whereas the creation of a network of comprehensive agreements already in force, finalised or under negotiation with the various groups of Latin American countries is intended to contribute to enhancing cooperation between the two continents, while allowing for regional integration processes operating at different speeds,