natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AE. kadangi būtent dėl ekonominių skirtumų paskirstant pajamas ir turtą, dėl skirtumų darbo rinkoje ir iš to kylančio socialinio neužtikrintumo, dėl skirtingų galimybių naudotis valstybės socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialinis draudimas, sveikatos apsauga, švietimas, teisingumas ir t. t., kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė atskirtis,
AE. having regard to increasing social inequality in certain Member States, the result above all of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity, and unequal access to the social functions of the state such as welfare, health, education, the legal system, etc,
AF. kadangi įgyvendinama Europos socialinės įtraukties politika, ypač 2000 m. pirmo dešimtmečio pradžioje rengiant Lisabonos strategiją patvirtinti tikslai ir atitinkama Europos programa, taikomas atvirojo koordinavimo metodas ir nustatyti bendri tikslai, kurių turi būti pasiekta įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus,
AF. having regard to the application of the EU's policy for social inclusion, and in particular the objectives and European programme adopted under the Lisbon strategy at the beginning of the 2000 decade, with the implementation of the open method of coordination and the common objectives to be achieved under the national action plans,
AG. kadangi daugumoje Europos Sąjungos valstybių narių dėl įvairių priežasčių yra daug benamių, todėl reikia specifinių socialinės įtraukties priemonių,
AG. whereas most of the Member States now have large numbers of homeless, thanks to diverse factors, and this calls for specific measures with a view to those people's social integration,
4. pabrėžia, kad socialinės grupės, gyvenančios skurde, susiduria su sunkumais įvairiose srityse (sveikatos, būsto, švietimo, pajamų ir užimtumo); ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant tikslines priemones atsižvelgti į šiuos skirtumus, taip pat pabrėžia, kad viena iš veiksmingiausių skurdo mažinimo priemonių – padaryti darbo rinką prieinamą visiems;
Stresses the differences in various areas (health, housing, education, income and employment) among the social groups living in poverty, calls on the Commission and the Member States to take those differences into consideration in their targeted measures, and emphasises that one of the most effective ways to reduce poverty is to make the labour market accessible to all;
7. pabrėžia, kad užimtumą reikia suvokti kaip vieną veiksmingiausią apsaugų nuo skurdo ir kad todėl reikia imtis priemonių skatinti moterų užimtumą, nustatant kokybinius tikslus siūlomoms darbo vietoms;
Emphasises that employment must be viewed as one of the most effective safeguards against poverty and, consequently, that measures should be adopted to encourage the employment of women and the setting of qualitative objectives for the jobs that are offered;
9. pabrėžia daugialypį skurdo ir socialinės atskirties pobūdį ir primygtinai reikalauja, kad į makroekonominę politiką būti įtraukti socialiniai tikslai ir užtikrintas jos socialinis tvarumas; mano, kad socialiniai tikslai turi būti krizės įveikimo strategijos, strategijos „Europa 2020“ ir ekonominės bei socialinės sanglaudos sudedamoji dalis, todėl turi būti parengtos kompleksinės gairės ir veiksmingas socialinio poveikio vertinimas, kurie užtikrintų, kad būtų iš naujo apibrėžti prioritetai ir politikos kryptys, pvz., pinigų, užimtumo, socialinės ir makroekonomikos politika, taip pat Stabilumo ir augimo paktas, konkurencijos, vidaus rinkos, biudžeto ir finansų politika; mano, kad šios politikos kryptys neturi trukdyti socialinei sanglaudai, jos turi užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos atitinkamos priemonės ir skatinamos lygios galimybės, siekiant užtikrinti tvirtą krizės įveikimą, grįžti prie biudžeto konsolidavimo ir imtis reformų, kurių reikia ekonomikai, kad būtų galima grįžti į augimo ir darbo vietų kūrimo kelią; ragina patvirtinti politikos kryptis, skirtas taikant atitinkamas priemones teikti konkrečią paramą toms valstybėms narėms, kurioms labiausiai to reikia;
Stresses the multidimensional nature of poverty and social exclusion, and highlights the need to ensure the mainstreaming of social objectives and the importance of the social dimension and the social sustainability of macroeconomic policies; points out that social objectives must be an integral part of the crisis exit strategy and of the Europe 2020 strategy and economic, social and territorial cohesion, and that this means ensuring a cross-cutting social guideline and effective social impact assessment which ensure the redefinition of priorities and policies such as monetary, labour, social and macro-economic policies, including the stability and growth pact, competition policies, internal market policies, and budgetary and fiscal policies; points out that those policies must not hinder social cohesion and must ensure the implementation of the relevant measures and the promotion of equal opportunities with the aim of finding a stable way out of the crisis, ensuring a return to fiscal consolidation and undertaking the reforms the economy needs for a return to growth and job creation; calls for the adoption of effective policies to support those Member States whose need is greatest, through the appropriate mechanisms;
12. primygtinai pabrėžia, kad nustatant minimalių pajamų sumas būtina atsižvelgti į išlaikomus asmenis, ypač vaikus, siekiant pašalinti vaikų skurdą; be to, mano, kad Komisija turėtų rengti metinę kovos su vaikų skurdu pažangos ataskaitą;
Emphasises the need, when the levels of minimum incomes are determined, for due account to be taken of the fact that workers have dependants, in particular children, the aim being to break the vicious circle of child poverty; takes the view, further, that the Commission should draw up an annual report on progress in the fight against child poverty;
19. dar kartą atkreipia dėmesį į jaunų žmonių, patiriančių ypač didelių ekonominės ir socialinės integracijos sunkumų, poreikius, galinčių per anksti palikti mokyklą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad kova su jaunimo nedarbu būtų konkretus tikslas su savo prioritetais, vykdomas pasitelkus konkrečias veiksmų priemones ir profesinį mokymą, remiant Sąjungos programas (mokymasis visą gyvenimą, Erasmus, Mundus) ir skatinant verslumo iniciatyvas;
Draws attention to the needs of young people who encounter specific problems in finding their place in economic and social life and run the risk of leaving school at an early age; calls on the Member States to ensure that combating youth unemployment is made a specific objective, with its own priorities, involving specific actions and professional training measures, support for Community programmes (Lifelong Learning, Erasmus Mundus) and entrepreneurship incentives;
21. mano, kad Komisija turėtų nagrinėti jos teisėkūros iniciatyvos dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo Europos lygmeniu poveikį kiekvienai valstybei narei; visų pirma siūlo, kad šiame tyrime būtų aptariamas atitinkamos valstybės narės tinkamų minimalių pajamų ir minimalaus darbo užmokesčio skirtumas ir jo poveikis patekimui į darbo rinką;
Takes the view that the Commission should study the impact which a legislative proposal it might submit concerning the introduction of an adequate minimum income at European level would have in each Member State; suggests, in particular, that any such study should examine the difference between the adequate minimum income and the minimum wage in the Member State concerned and the implications for jobseekers of the introduction of an adequate minimum income;
24. primygtinai pabrėžia socialinės apsaugos svarbą, visų pirma ligoniams, išmokas šeimoms ir pensijas gaunantiems asmenims bei neįgaliesiems, ir prašo valstybių narių skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamiausiems asmenims užtikrinant minimalias jų teises, net jeigu jie nedirba;
Emphasises the role of social protection, in particular in the form of sickness insurance, family allowances, pensions and disability allowances, and calls on the Member States to pay special attention to the most vulnerable members of society by guaranteeing them a minimum set of rights even if they are unemployed;
Europa: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija siūlo Europos Sąjungai nustatyti penkis didžiuosius tikslus, iš kurių vienas – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių; primena, kad šis tikslas yra mažesnis, nei plataus užmojo anksčiau Lisabonos strategijoje numatyti tikslai, kurie, deja, nebuvo pasiekti (įveikti skurdą); mano, kad skurdas ir socialinė atskirtis turi būti panaikinti patikimomis, konkrečiomis ir privalomomis priemonėmis; mano, kad šis siekis yra per mažas ir kad negalima atsisakyti tikslo – Europa be skurdo; mano, kad tam reikia imtis atitinkamų priemonių ir kad prie šio bendru skaičiumi išreikšto tikslo reikia pridėti tikslą sumažinti skurdą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant ją paskatinti prisidėti prie šio siekio ir įgyvendinant atitinkamas priemones padaryti jį labiau įtikinamą, visų pirma kalbant apie paramos priklausomiems asmenims politiką; mano, kad šis tikslas turėtų būti pasiektas įgyvendinant konkrečias ir tinkamas priemones, visų pirma taikant minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse;
Notes that, in its communication entitled ‘Europe 2020: a strategy for a smart, sustainable and inclusive growth’, the Commission proposes setting five headline targets for the EU, one of which is to reduce the number of people at risk of poverty by 20 million; points out that this target falls short of the initial ambitions of the Lisbon Strategy (to overcome poverty), which, regrettably, have not been achieved; believes that poverty and social exclusion must be eradicated by credible, concrete and binding measures; believes that this target is too low and that the objective of a poverty-free Europe must not be abandoned; takes the view that, in order to achieve this goal, appropriate measures should be taken and this absolute target should be combined with a target for reducing poverty in each Member State, in order to encourage every Member State to contribute to the task of achieving it, and should be made more credible with appropriate measures, particularly as regards the effectiveness of policies targeting those in need; believes that this target should be achieved through concrete and appropriate measures, in particular through the introduction of minimum income schemes by all EU Member States;
29. ragina Tarybą ir valstybes nares apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ numatytą kovos su skurdu tikslą remiantis santykiniu skurdo rodikliu (60 proc. vidutinių pajamų riba), patvirtintu Europos Vadovų Tarybos Lakene 2001 m. gruodžio mėn., nes šis rodiklis parodo tikrą su skurdu susijusią padėtį kiekvienoje valstybėje narėje, nes pagal jį skurdas vertinamas kaip santykinis dydis;
Calls on the Council and the Member States to base the Europe 2020 strategy headline target to tackle poverty on the relative poverty indicator (60% of the median income threshold), as endorsed by the Laeken European Council in December 2001, because this indicator sets the reality of poverty within the context of each Member State, since it reflects an understanding of poverty as a relative condition;
32. mano, kad kiekviena valstybė narė privalo imtis visų priemonių, kad užkirstų kelią finansiniams savo piliečių sunkumams ir būtų išvengta pernelyg didelio jų įsiskolinimo, visų pirma susijusio su bankų paskolomis, numatant apmokestinti bankus ir finansų įstaigas, sutinkančias teikti paskolas nemokiems asmenims;
Regards it as the duty of every Member State to take all appropriate measures to protect their citizens against extreme financial vulnerability by ensuring that they do not take on excessive levels of debt, in particular in the form of bank loans, for example by taxing the banks and financial institutions which agree to lend to persons who are not creditworthy;
34. mano, kad įvairialypė minimalių pajamų ir besąlyginių bazinių pajamų visiems sistemos, įgyvendinamos kartu su socialinės įtraukties ir apsaugos priemonėmis, taikymo patirtis rodo, jog tai yra veiksmingas kovos su skurdu ir socialine atskirtimi ir oraus gyvenimo visiems užtikrinimo būdas; ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir paremti kitokią valstybių narių patirtį, atsižvelgiant į pažangiąją patirtį ir ją skatinant, ir sudaryti sąlygas individualiai užtikrinti tinkamų minimalių pajamų ir bazinių pajamų modelius kaip skurdo prevencijos priemonę, ir siekiant užtikrinti socialinį teisingumą ir lygias galimybes visiems piliečiams, kurių skurdas gali būti nustatytas remiantis atitinkamais regioniniais kriterijais, laikantis subsidiarumo principo ir nekeliant klausimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės specifika; mano, kad įgyvendinus šią Komisijos iniciatyvą turėtų būti parengtas veiksmų planas, skirtas padėti valstybėse narėse įgyvendinti Europos iniciatyvą dėl minimalių pajamų, atsižvelgiant į skirtingą nacionalinę praktiką, kolektyvines sutartis ir valstybių narių teisės aktus, siekiant įgyvendinti šiuos tikslus:
Believes that the various experiments with minimum incomes and with a guaranteed basic income for everyone, accompanied by additional social integration and protection measures, show that these are effective ways of combating poverty and social exclusion and providing a decent life for all; therefore calls on the Commission to prepare an initiative to support further experiments in the Member States, taking into account and promoting best practices, and ensuring various individually guaranteed poverty-preventing adequate minimum and basic income models as a means of fighting to eradicate poverty and guarantee social justice and equal opportunities for every individual whose need can be established on the basis of the relevant regional yardstick, in keeping with the subsidiarity principle, and without calling into question the specific situations in each Member State; takes the view that this Commission initiative should lead to the drawing-up of an action plan, designed to accompany the implementation of a European initiative on minimum income in the Member States, in accordance with different national practices, collective bargaining and Member States' legislation, in order to achieve the following objectives:
– parengti bendrus standartus ir rodiklius, susijusius su minimalių pajamų sistemų tinkamumo ir prieinamumo sąlygomis,
- setting common standards and indicators on the eligibility and accessibility conditions for the minimum income schemes,
– nustatyti kriterijus, kurie padėtų įvertinti, kokiais instituciniais ir teritoriniais lygmenimis (įskaitant socialinius partnerius ir susijusias suinteresuotąsias šalis) gali būti tikslingiau įgyvendintos minimalių pajamų sistemų priemonės,
- setting criteria to evaluate which institutional and territorial levels - including the involvement of social partners and relevant stakeholders - could be most appropriate to implement the minimum income scheme measures,
– nustatyti bendrus rodiklius ir gaires kovos su skurdu politikos rezultatams, padariniams ir efektyvumui įvertinti,
- setting common indicators and benchmarks for the assessment of the results, outcomes and effectiveness of policy against poverty,
– užtikrinti tolesnių priemonių įgyvendinimą ir veiksmingą keitimąsi pažangiąja patirtimi;
- ensuring follow-up and effective exchange of best practices;
36. mano, kad Komisijos iniciatyvoje dėl garantuotų minimalių pajamų reikia atsižvelgti į Rekomendaciją 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“, ir pabrėžia, kad pajamų rėmimo programų pagrindinis tikslas turi būti gyventojų skurdo panaikinimas, suteikiant jiems galimybę gyventi oriai, taip pat užtikrinant teisė gauti deramas neįgalumo ir senatvės pensijas; todėl rekomenduoja Europos Komisijai numatyti bendrą minimalių pragyvenimo pajamų ir pragyvenimo išlaidų apskaičiavimo metodą (prekių ir paslaugų krepšelį) tam, kad būtų nustatytos palyginami skurdo lygio matai ir apibrėžti socialinių veiksmų metodai;
Believes that the Commission initiative on a guaranteed minimum income should take account of Recommendation 92/441/EEC, which recognises 'the fundamental right of the individual to sufficient resources in respect of human dignity', while insisting that the central objective of income support schemes should be that of taking people out of poverty and allowing them to live a decent life, decent invalidity and retirement pensions being included; with this in view, recommends that the Commission consider establishing a common method for calculating a minimum survival income and a cost-of-living minimum (a 'shopping-basket' of goods and services), with a view to ensuring the availability of comparative measurements of poverty levels and establishing means of social intervention;
38. pabrėžia nedarbo draudimo išmokų svarbą užtikrinant deramą gyvenimo lygį gavėjams, taip pat pabrėžia, kad reikia sumažinti pasitraukimo iš darbo rinkos trukmę, inter alia, didinant valstybinių užimtumo tarnybų darbo veiksmingumą;
Stresses the importance of the existence of unemployment benefit that guarantees a decent standard of living for beneficiaries, and also the need to reduce the length of absences from work, inter alia by making state employment services more efficient;
42. pabrėžia, kad reikia skubiai parengti ir taikyti įvairioms sritims, pavyzdžiui, sveikatos apsaugo, būsto, energijos tiekimo, socialinės ir kultūrinės įtraukties, judumo, švietimo, pajamų (pavyzdžiui, Gini koeficientas, leidžiantis įvertinti pajamų skirtumų pokytį), materialinio nepritekliaus, užimtumo, tinkamus ekonominius ir socialinius rodiklius, leidžiančius stebėti ir vertinti kovos su skurdu ir socialinės įtraukties pažangą, kasmet rezultatus pateikiant Tarptautinę kovos su skurdu dieną (spalio 17 d.), pabrėžiant pokyčius ir atsižvelgiant į lyties aspektą, amžiaus grupes, šeiminę padėtį, neįgalumą, imigraciją, lėtines ligas ir skirtingą pajamų lygį (60 proc. vidutinių pajamų, 50 proc. vidutinių pajamų, 40 proc. vidutinių pajamų), taip vertinant santykinį skurdą, itin didelį skurdą ir pažeidžiamiausias grupes; primygtinai pabrėžia, kad be duomenų apie pinigų politikos rodiklius reikia kaupti ES statistinius duomenis apie ypač didelį skurdą, pvz., benamystę, kuri šiuo metu nepatenka į ES–SPGS taikymo sritį; ragina, kad šie ekonominiai ir socialiniai rodikliai kasmet pranešime būtų pateikiami valstybėms narėms ir Europos Parlamentui diskusijai ir tolimesnių konkrečių veiksmų galimybėms nustatyti;
Stresses the urgent need to define and apply appropriate economic and social indicators in various areas, such as health, housing, energy provision, social and cultural inclusion, mobility, education, income (for example the Gini coefficient, which can be used to measure income gap trends), material privation, employment and social assistance services, which will allow the progress made in combating poverty and in social inclusion to be monitored and measured; states that these indicators should be presented annually on International Day for the Eradication of Poverty (17 October), should evolve as necessary and should include gender, age ranges, households, disability situations, immigration, chronic illness and various income levels (60% of median income, 50% of median income, 40% of median income) in order to take account of relative poverty, extreme poverty and the most vulnerable groups; stresses the urgent need to have EU statistical data beyond monetary indicators on situations of extreme poverty such as homelessness which are currently not covered by EU-SILC; calls for details of these socioeconomic indicators to be set out in an annual report forwarded to the Member States and the European Parliament for discussion and with a view to determining the scope for further action;
45. mano, kad taikant skurdo mažinimo politiką ir kartu nustatant tinkamas minimalias pajamas valstybėse narėse atvirasis koordinavimo metodas turėtų būti pakeistas, kad valstybės narės galėtų iš tikrųjų keistis gerąja patirtimi;
Takes the view that, in respect of the poverty reduction policies which accompany the establishment of an adequate minimum income in the Member States, the open method of coordination should be revised in order to make for a genuine exchange of best practices among the latter;
47. primena, kad dėl socialinės saugos sistemų trūkumo ir dėl besitęsiančios diskriminacijos, ypač darbo rinkoje, patekimo į kraštutinį skurdą rizika yra didesnė tarp moterų, negu tarp vyrų, todėl reikalauja išskirtinių ir daugialypių politinių sprendimų lyties ir konkrečios padėties atžvilgiu;
Recalls that the risk of falling into extreme poverty is greater for women than for men, given the shortcomings of the welfare systems and continuing discrimination, especially on the labour market, necessitating a whole range of specific policies which should be both gender-oriented and attentive to circumstances;
51. labai apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse, regis, nepaisoma Tarybos rekomendacijos 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“;
Deeply regrets that some Member States appear not to have regard to Council Recommendation 92/441/EEC, which recognises the 'basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity';
55. ragina valstybes nares ir Komisiją imtis jaunesnių ir vyresnio amžiaus asmenų integravimo į darbo rinką priemonių, nes šias pažeidžiamas grupes stipriai paveikė darbo vietų trūkumas dabartinio ekonomikos nuosmukio metu;
Urges the Member States and the Commission to take measures for the integration of younger and older people into the labour market, since these are vulnerable groups that are severely affected by the lack of jobs in the present recession;
Naujausius skurdo ir socialinės atskirties duomenis
Poverty and social exclusion figures were recently published by Eurostat
Gyvenimo sąlygos 2008 m. – Eurostatas, 2010 m. sausio 18 d.
Living conditions in 2008, Eurostat, 18.1.10.
Eurostatas paskelbė 2010 m. sausio mėn., o gyvenimo sąlygų duomenis – 2008 m. ( žr.
(January 2010) with regard to living conditions in 2008 (see Table I).
Kiekvienoje šalyje skurdo riba nustatoma, jeigu pajamos siekia tik 60 proc. šalies medianinių pajamų, t. y. jos mažesnės už vidutines pajamas. , kai 2005 m. šis skaičius buvo 16 proc., o 2000 m.
The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income. , whereas in 2005 this percentage was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15.
Pagyvenę asmenys taip pat susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai.
The lowest rates were in Denmark (9%), Slovenia and Finland (both 12%).
ES valstybėse narėse skurdo riziką patiriantys asmenys sudarė apie 19 proc.
Elderly people also face a higher risk of poverty than the general population.
65 metų ir vyresnio amžiaus gyventojų.
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for people aged 65 years and over stood at 19% in the EU-27.
Kartu didėja skurdą patiriančių dirbančiųjų skaičius.
However, the number of poor workers is also increasing.
Skursta daugiau negu 19 mln. dirbančių gyventojų.
More than 19 million workers live in a state of poverty.
Vadinasi, nors turint darbą skurdo rizika gerokai sumažėja, daugėjant laikinų darbo vietų ir mažų darbo užmokesčių didėja darbuotojų, kuriems gresia skurdo rizika, skaičius.
This means that, although actually having a job significantly reduces the risk of poverty, the proliferation of precarious employment and low wages means that the percentage of workers at risk of poverty is increasing.
ES valstybėse narėse vidutiniškai 8 proc. net ir turinčių darbą gyventojų grėsė skurdas; didžiausias rodiklis nustatytas Rumunijoje (17 proc.), Graikijoje (14 proc.), Lenkijoje ir Portugalijoje (po 12 proc.), Ispanijoje ir Latvijoje (po 11 proc.).
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for those in employment was 8% on average in the EU-27, with the highest rates being recorded in Romania (17%), Greece (14%), Poland and Portugal (both 12%), Spain and Latvia (both 11%).