natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. kadangi dėl vidaus migracijos į sostines ir kitus didelius miestus dar labiau išryškėjo urbanizacijos tendencija; kadangi dėl to augantis gyventojų skaičius yra didžiulė našta miestams, kurie plečiasi, nes jie turi patenkinti padidėjusius poreikius, susijusius su atliekų tvarkymu, būstu, švietimu ir užimtumu, ir kadangi ši urbanizacijos tendencija, kuri ir toliau didėja, sukelia didelių problemų kaimo vietovėms, nes jose netenkama žmogiškojo kapitalo, darbo jėgos, vartotojų ir studentų,
H. whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
I. kadangi dėl nesenai įvykusios precedento neturėjusios ES plėtros gerokai padaugėjo regioninių skirtumų ir prisijungė daug silpnėjančių miestų,
I. whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
J. kadangi nepaisant to, kad valstybės narės turi skirtingą politinę, institucinę ir konstitucinę sandarą, ES miestų teritorijoms būdingi bendri sunkumai, kuriuos reikėtų įveikti, ir bendros galimybės, kurias reikėtų išnaudoti, o tai parodo, jog reikia bendradarbiauti tarpusavyje ir dalytis gerąja patirtimi, kad Europos miestai galėtų konkuruoti pasauliniu lygmeniu,
J. whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
K. kadangi įgyvendinant ES erdvinę plėtrą susiduriama su ekonominio restruktūrizavimo, didelių svyravimų darbo rinkoje, neprieinamo viešojo transporto ir perkrautų transporto tinklų, ribotos tinkamos naudoti teritorijos, blogėjančios dėl miestų plėtros, mažėjančio gyventojų skaičiaus ir gyventojų senėjimo, kaimo vietovių ir mažų miestų tuštėjimo dėl gyventojų išvykimo į didelius miestus, augančios migracijos, socialinės atskirties, didelio ir vis didėjančio nusikalstamumo, „getų kūrimosi“ tam tikruose miestų rajonuose, prastos kokybės būstų, gyvenimo kokybės prastėjimo vargingose teritorijose, per mažo parkų ir poilsio zonų skaičiaus, aplinkos taršos, vandens ir atliekų bei nuosėdų valdymo kontrolės ir saugaus energijos tiekimo ir veiksmingo jos naudojimo problemomis,
K. whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghettoisation" of certain city districts, low household income, the worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
L. kadangi koordinuotas valdymas, o ypač elektroninis valdymas su visomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, galėtų padėti sumažinti esamų problemų skaičių ir sąlygoti tai, kad miestų plėtra būtų nagrinėjama integruotu būdu – bendradarbiaujant su priemiesčio teritorijomis, besiribojančias su kaimo vietovėmis, ir atsižvelgiant į jas ir taikant šiuolaikinius miestų planavimo metodus, pavyzdžiui, pažangųjį augimą, naująjį miestų planavimą ir sumaniąją urbanistiką,
L. whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
M. kadangi miestų plėtros veikla yra ypač palanki prisijungti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, o sanglaudos politika vis dažniau siekiama skatinti miestų konkurencinį pranašumą,
M. whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
N. kadangi MVĮ, ypač mažosios įmonės ir mikroįmonės, amatininkai ir prekeiviai yra itin svarbūs siekiant išlaikyti veiklą miestų centruose ir ypač socialinę pusiausvyrą gyvenamuosiuose rajonuose, ir kadangi dėl miestų politikos transporto reglamentavimo, verslo veiklos, nekilnojamojo turto ir būsto kainų augimo srityse dažnai išnykdavo ekonominė veikla ir mažėdavo žmonėms skirtų paslaugų arba, atvirkščiai, taip įvykdavo dėl nuoseklios politikos nebuvimo,
N. whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transaction and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
O. kadangi reikėtų ir toliau stiprinti miestų teritorijų ir kaimo vietovių partnerystę, nes miestų teritorijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį darnaus ir integruoto nutolusių vietovių vystymosi procese siekiant teritorinės sanglaudos ir harmoningos regionų plėtros,
O. whereas the partnership between urban and rural areas still needs to be strengthened, since urban areas have an important role to play in the harmonious and integrated development of their peripheries, in order to achieve territorial cohesion and balanced regional development,
4. išreiškia nuomonę, kad nederėtų ir būtų net problemiška nustatyti bendros „miesto teritorijos“ ir, apskritai, termino „miestas“ apibrėžties, nes tai padarius nebūtų deramai atsižvelgiama į įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, ir todėl laikosi nuomonės, kad valstybėms narėms turėtų būti paliekama nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį ir jas pavadinti remiantis subsidiarumo principu ir bendrais europiniais rodikliais;
Expresses the view that it would be inappropriate and even problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term "urban" in general as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States in accordance with the principle of subsidiarity based on European common indicators;
6. mano, kad tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad akivaizdu, jog įvairaus pobūdžio valstybių narių konstituciniai mechanizmai nedera su suderintais metodais, nepaisant veiksmingo skirtingų lygmenų valdymo, būtų naudinga, kad valstybės narės, jei reikia, vykdydamos viešas konsultacijas apibrėžtų miesto aspektą taip, kaip pačios jį suvokia, kad būtų stiprinamas vidinis derinimas ir gerinami ryšiai su Komisija;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
9. ragina valstybes nares įgyvendinant nacionalines bendrąsias strategijas ir veiklos programas pirmenybę teikti projektų, kurie skirti tvarios miestų plėtros planams, finansavimui;
Urges the Member States to prioritise, within their national strategic reference frameworks and operational programmes, funding for projects which implement sustainable urban management plans;
11. mano, kad tik tada, kai bus pakankamai tvarios miestų plėtros išteklių, bus galima veiksmingai parengti integruotos miestų plėtros projektus, ir todėl rekomenduoja tam tikriems veiksmams sutelkti turimus išteklius; siūlo nustatyti minimalias struktūrinių fondų išlaidas per programavimo laikotarpį vienam gyventojui, kurių mažiausias dydis turi būti nustatytas taip, kad šios sumos skyrimas nebūtų nepakeliama našta regionui;
Believes that only if sufficient resources are available for sustainable urban development will it be efficient to draw up integrated urban development plans and consequently recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes a minimum level of structural fund expenditure, which must be determined, per inhabitant of the urban area, per programming period, in such a way that setting aside that amount will not constitute an unrealistic burden for the regions;
14. palaiko mintį taikyti atnaujinamųjų programos „JESSICA“ fondų principą ir panaudoti jo miesto teritorijų ekonominio augimo galimybes ir mano, kad reikia, jog per kitą programavimo laikotarpį visa regioninė politika būtų žymiai labiau remiama iš atnaujinamųjų fondų, iš kurių teikiami kreditai, o ne vien dotacijomis, kaip yra dabar;
Supports the idea of the principle of revolving JESSICA funds and its potential for economic growth in urban areas and also believes that in the next programming period, regional policy needs to take advantage of using, to a greater extent, the financial engineering mechanisms such as revolving funds, offering favourable credits, rather than relying solely on grants, as is the case at present;
16. pabrėžia miestų aspektų įgyvendinimo ir administravimo veiksnius ir reikalauja, kad būtų toliau stengiamasi supaprastinti sanglaudos politikos vykdymo taisykles ir bendrai sumažinti per didelę biurokratiją valdant ir kontroliuojant fondus ir atskirus projektus;
Highlights the implementation and administrative aspects of the urban dimension and calls for further efforts in order to simplify the implementation rules of the cohesion policy and the overall reduction of excessive bureaucracy as regards the management and control of the funds and individual projects;
18. mano, kad valstybių narių valdymo struktūros prastai pritaikytos horizontaliam bendradarbiavimui skatinti, ir aktyviai ragina Europos Komisiją paskatinti taikyti tarpsektorinio valdymo struktūros principą;
Believes that the governance structures in place in the Member States are still ill adapted to encouraging horizontal cooperation and strongly urges the Commission to promote the principle of a cross‑sectoral management structure;
21. ragina Komisiją toliau tobulinti ir reguliariai atnaujinti miestų auditą ir kartu teikti informaciją apie visų valstybių narių miesto ir kaimo atotrūkį, kad turėtų aiškų padėties vaizdą ir galėtų nustatyti konkrečius subalansuotos miestų ir kaimų plėtros poreikius;
Calls on the Commission to further develop and regularly update the Urban Audit and at the same time provide information on the situation on the 'urban - rural divide' for all Member States in order to have a clear picture of the situation and to identify the specific needs for balanced urban and rural development;
Europos miestai ir padėtis juose
European Cities and their Situation
Miestai – pats svarbiausias veiksnys, darantis įtaką Europos ekonomikai ir teritorijai.
Cities are crucial actors in the shaping of Europe’s economy and territory.
Su miestų plėtra susiję klausimai yra ir naujojo teritorinės sanglaudos tikslo, ir Lisabonos bei Geteborgo strategijų pagrindas.
Questions concerning urban development are at the heart of both the new territorial cohesion objective and the Lisbon and Gothenburg strategy.
Miestai neabejotinai yra Europos ekonomikos augimo varikliai.
Cities are the indisputable engines of economic growth across Europe.
Beveik visose Europos šalyse miestų vietovės yra pagrindinės žinių ir naujovių kūrimo vietos – vis labiau globalizuotos pasaulio ekonomikos centrai.
In virtually all European countries, urban areas are the foremost producers of knowledge and innovation – the hubs of a globalising world economy.
Miestuose ir miestų vietovėse sutelkta didžioji dalis Europos Sąjungos darbo vietų, įmonių ir aukštojo mokslo institucijų.
Cities and urban areas are home to an overwhelming majority of jobs, businesses and higher education institutions in the Union.
Kita vertus, dauguma miestų susiduria su didelėmis problemomis ir sunkumais.
On the other hand, many cities are confronted with severe problems and challenges.
Todėl daug kas mano, kad miestams ir miestų vietovėms reikia teikti ypatingą dėmesį sanglaudos politikos kontekste, nes jie ne tik yra plėtros centrai, bet ir susiduria su daugybe ekonominio, aplinkosauginio ir socialinio pobūdžio problemų.
Hence it is widely considered that cities/ urban areas need special attention in the context of cohesion policy, because on the one hand they represent cores of development, but on the other hand they face a lot of problems of economic, environmental and social nature.
Europoje yra apie 5 000 miestų, kuriuose gyvena nuo 5 000 iki 50 000 žmonių ir beveik 1 000 miestų, kurių gyventojų skaičius yra didesnis nei 50 000.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Europai būdinga teritorinė įvairovė ir policentrinė plėtra, palyginti tankus miestų tinklas, kuriame yra nedaug labai didelių miestų.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
Tik 7 % Europos Sąjungos gyventojų gyvena miestuose, kuriuose gyventojų skaičius viršija 5 mln., palyginti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kur tokie gyventojai sudaro 25 %
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Pagal Europos miestų būklės ataskaitą
According to the State of European Cities Report
Daug pastangų įdėta siekiant, kad žodis „miestas“ būtų suprantamas vienodai, apibrėžimus kūrė JT
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , Pasaulio bankas
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , the World Bank
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 ir kai kurios šalys.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Dauguma, jei ne visi, šių apibrėžimų grindžiami statistine informacija, susijusia su gyventojų skaičiumi ir tankiu.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Nors nėra abejonių, kad tam tikros šalies geografinis gyventojų pasiskirstymas labai skiriasi, iki šiol ES institucijos rėmėsi Eurostato požiūriu, išdėstytu Europos regionų ir miestų statistikos vadove
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF : jame išskiriami keturi geografinių vienetų lygiai, apie kuriuos renkami stebėjimų duomenys.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Šie vienetai skirstomi į centrinį miestą, arba „branduolį“, didesnes metropolines zonas (DMZ), „kernelį“ – šis pavadinimas sukurtas devyniems didmiesčiams, kuriuose „administracinio miesto“ sąvoka neturėjo geografinių atitikmenų, ir miesto kvartalus.
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Nors Eurostato apibrėžtį galima puikiai taikyti statistiniais tikslais, atsižvelgiant į esamus skirtumus ir įvairius požiūrius, panašu, kad labai sudėtinga sukurti bendrą aiškią „miesto“ apibrėžtį sanglaudos politikos kontekste, ir todėl remiantis subsidiarumo principu apibrėžties klausimas turėtų būti paliekamas spręsti valstybės narėms.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Norint parengti ekonominės, socialinės ir teritorinės plėtros strategiją, reikia, kad sąvoka „miestas“ sanglaudos politikoje būtų taikoma tik toms vietovėms, kur yra surinkti išsamūs duomenys, nes problemas galima vertinti tik turint aiškių ir glaustų duomenų.
The drawing up of an economic, social and territorial development strategy requires the notion of urban in cohesion policy to be limited to those areas where there is a detailed data set available as it is only with clear and concise data the problems can be measured.
Siekiant įvertinti miestų vietovių pažangą ir nustatyti problemas, būtina turėti išsamius esamus statistinius duomenis.
In order to measure the progress and identify the problems of urban areas it is then necessary to have detailed statistical data available.
Todėl buvo sukurtas labai naudingas Europos miestų auditas.
This has given rise to the very useful European Urban Audit.
Sanglaudos politikos miestų aspektas
Urban Dimension in Cohesion Policy
Istoriškai į miestų aspektą buvo atsižvelgiama imantis pagrindinių struktūrinių veiksmų.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Nuo 1990 m. įgyvendinami URBAN bandomieji projektai.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Nuo 1994 m. buvo vykdoma URBAN Bendrijos iniciatyvos programa, leidusi skatinti integruotus vietinės plėtros modelius.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Nors ankstesniu programavimo laikotarpiu įvairioms „URBAN“ iniciatyvoms skirtas specialus finansavimas, 2007–2013 m. taip nėra.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Priėmus naujus struktūrinius fondus reglamentuojančius teisės aktus, miestų plėtros politika integruota (įtraukta) į sanglaudos bei regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslus, šitaip pabrėžiant svarbą, kurią ES teikia šiam sanglaudos politikos aspektui.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Sudarant nacionalines bendrąsias strategijas ir veiksmų programas, valstybės narės buvo skatinamos, bet ne įpareigojamos įtraukti tvarią miestų plėtrą kaip strateginį prioritetą.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Tačiau, atsižvelgiant į miestų ir miestų aglomeracijų svarbą Europos ekonomikai, to nepadarius būtų iš esmės sužlugdyti bet kokie jų planai tapti aktyviais dalyviais padedant ES siekti savo tikslų.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Pagal dabartinius persvarstytus reglamentus valdančiosioms institucijoms leidžiama pasinaudoti labai įvairiomis viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėmis valdant lėšas, skirtas miestų plėtrai.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Taigi iš struktūrinių fondų galima finansuoti finansų inžinerijos operacijas, pavyzdžiui, rizikos kapitalo fondus, garantinius fondus ar paskolų fondus.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Naują verslą pradedančioms įmonėms sukuriama daugiau galimybių gauti finansų, mikroįmonėms bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms – plėstis. , JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Remiamas pagrindinių projektų rengimas. ir JESSICA
Supports the preparation of major projects AND JESSICA
Remiama finansų inžinerija miestų plėtros srityje. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
JESSICA (Bendra Europos parama tvarioms investicijoms į miestus) yra ypač svarbi miestų plėtrai.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas ) represents the greatest interest for urban development.
Jos tikslas – panaudojant turimus finansinius išteklius pasiekti sverto efektą.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Atgautos lėšos turi būti vėl investuojamos į miestų plėtrą arba paskirtos vadovaujančiajai institucijai investuoti į kitus miestų projektus.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Tiesą sakant, šiuo metu vis dar vykdomas JESSICA priminis etapas.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Iki šiol valstybėse narėse nebuvo visapusiškai įvertintas su miestų aspektu susijusios politikos įgyvendinimo mastas.
So far, there has been no complex evaluation of the scope of implementation of urban dimension in the Member states.
Tačiau pirmųjų stebėjimų rezultatai nelabai džiugina.
However first observations are not very positive.
Pavyzdžiui, nacionalinės valdžios institucijos ir regionai daugiausia nusprendė neperduoti atsakomybės už miestų plėtrą miestams, nes yra labiau linkę skelbti kvietimus teikti pasiūlymus skirtingai sektorių politikai įgyvendinti.
For example national authorities and regions mostly did not decide to give cities the possibility sub-delegation as they prefer to call for proposals in the different sector policies.
Ateities gairės
Future Orientations
Tarpvyriausybiniu ir tarptautiniu organizaciniu lygmeniu imamasi nemažai veiksmų, susijusių su miestų plėtra.
Much is being done at an intergovernmental and international organization level with regards to urban development.
Tačiau yra tokių teritorijų, kuriose integruotai tvariai miestų plėtrai įgyvendinti užtektų atidesnės stebėsenos, tikslesnių rodiklių ir panašios metodikos.
However there are some areas which could do with closer monitoring, finer indicators, and the development of similar methodologies for the implementation of integrated sustainable urban development.
Be to, jeigu Lisabonos sutarčiai ateityje bus lemta įsigalioti, teritorinė sanglauda ir jos sudedamoji dalis – miestų plėtra taps bendra valstybių narių ir ES atsakomybe.
Furthermore, should Lisbon enter into force in the future; territorial cohesion and its constituent, urban development will be the joint responsibility of Member States and the Union.