natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. mano, kad pagrindinės infrastruktūros vystymas taip pat turi būti laikomas suderinamu su strategija „Europa 2020“, nes tik turėdami konkurencingus transporto, energetikos ir ryšių tinklus bei atliekų valdymo infrastruktūrą konvergencijos regionai sugebės padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų – būtent todėl silpniausi ir vargingiausi regionai turėtų turėti tam tikrą strategijos „Europa 2020“ tikslų interpretavimo laisvę;
Takes the view that the development of basic infrastructure should also be regarded as compatible with Europe 2020, because only when they have competitive transport, energy and communications networks and waste-management infrastructure will the convergence regions be in a position to contribute to achieving the Europe 2020 objectives, which is precisely why the weakest and neediest regions must be given some flexibility to interpret those objectives;
29. mano, kad ESF yra itin svarbus sanglaudos politikai ir turi galimybių padidinti pastarosios indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, įskaitant tvarų ekonomikos augimą teikiant paramą MVĮ, kad jos kurtų ekologiškas darbo vietas;
Considers that the ESF is of crucial importance to cohesion policy and has the potential to enhance the latter’s contribution towards meeting the Europe 2020 objectives, including in the area of sustainable growth through the provision of support to SMEs for the creation of green jobs;
32. ragina sanglaudos politiką, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje, ir toliau pirmiausia orientuoti į labiausiai atsilikusius regionus; pabrėžia, kad, vargingiausiems regionams reikia skirti deramą pagal 1 tikslą (konvergencija) numatyto finansavimo dalį, kuri atitiktų jų vystymosi problemų sunkumą;
Calls for cohesion policy to continue, in accordance with the Lisbon Treaty, to target as a priority those regions that lag furthest behind; stresses that the neediest regions should be granted an appropriate share – commensurate with the seriousness of their development problems – of the funding available under Objective 1 (Convergence);
37. tvirtai mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant trečiojo tikslo – teritorinio bendradarbiavimo prie visų vidinių ES sienų ir visais trim jo aspektais (pasienio, tarpvalstybiniu ir tarpregioniniu), ir ragina struktūrinių fondų dalį padidinti iki 7 %; ragina skiriant lėšų kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai vadovautis suderintais kriterijais, kad būtų strategiškai ir integruotai patenkinami kiekvienos teritorijos ir geografinės vietovės poreikiai ir reaguojama į jų ypatumus; pabrėžia pasienio regionų svarbą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; mano, kad būtina labiau koordinuoti transeuropinius tinklus, ypač transporto ir energetikos, ir tarpvalstybinę infrastruktūrą, taip pat skirti daugiau subsidijų šiems tinklams atsižvelgiant į Europos prioritetus, ir ragina atitinkamai padidinti lėšas visiems pasienio regionams; ragina supaprastinti 3 tikslo programoms taikomas įgyvendinimo taisykles, grindžiamas proporcingumo principu, taip pat parengti bendrą tinkamumo finansuoti taisyklių rinkinį, nes visa tai yra išankstinės sąlygos siekiant, kad šios programos taptų veiksmingesnės ir regimesnės; pabrėžia, kad reikėtų, jog aktyviai dalyvautų sprendimus priimantys vietos subjektai, nes tik taip galima sėkmingai įgyvendinti programas;
Takes the unequivocal view that efforts under Objective 3 (European Territorial Cooperation) need to be stepped up at all EU internal borders and at all three levels of such cooperation (cross-border, inter-regional and trans-national), and calls for the relevant share of structural funds to be increased to 7%; calls for the allocation of funding for each territorial cooperation programme to be based on harmonised criteria, in order to provide a strategic and integrated response to the needs and specificities of each geographical territory and area concerned; stresses the importance of the border regions in terms of achievement of the Europe 2020 objectives; considers that there is a need to improve coordination between the Trans-European Networks, particularly those concerned with transport and energy, and cross-border infrastructure, and to increase the subsidies for those networks in line with European priorities, and calls for a corresponding increase in funding for all border regions; calls for simplification of the implementing rules governing Objective 3 programmes, based on the principle of proportionality, as well as for the development of a common set of eligibility rules, all of which are preconditions for these programmes becoming more effective and more visible; stresses the need for local decision-makers to be closely involved, since programmes can be fleshed out only if this is guaranteed;
41. remia Komisiją, kuri siekia užtikrinti, kad ESF būtų tvirtesnis, veiksmingesnis ir labiau matomas; šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares pasiekti susitarimą derybose dėl to, koks turi būti ESF indėlis į struktūrinius fondus;
Supports the Commission in its aim to ensure a stronger, efficient and more visible ESF; calls, to this end, on the Commission and Member States to reach agreement in their negotiations on the necessary amount of ESF contribution within the Structural Funds;
47. pabrėžia, kad neįkainojama patirtis, įgyta įgyvendinant Bendrijos iniciatyvą EQUAL, vis dar svarbi, ypač atsižvelgiant į vietos ir regioninių priemonių derinimą ir keitimąsi gerąja patirtimi visoje ES;
Underlines the fact that the invaluable experience gained with the Community EQUAL initiative is still relevant today, especially as regards combining local and regional measures and the EU-wide exchange of best practices;
52. ragina Tarybą ir Parlamentą laikantis įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 177 straipsnį patvirtinti naują bendrą strateginį pagrindą;
Calls for a new Common Strategic Framework to be adopted by the Council and the Parliament under the ordinary legislative procedure, on the basis of Article 177 of the TFEU;
54. todėl siūlo apsvarstyti, ar būtų galima vėl įtraukti su regionais susijusias EŽŪFKP programas (esamos 3 ir 4 paramos kryptys); tačiau nepritaria, kad dėl to būtų sumažinti ERPF ir EŽŪFKP biudžetai; ragina nustatyti privalomas taisykles valstybėms narėms ir regionams, siekiant sukurti suderintas ES struktūrinių fondų ir su regionais susijusių kaimo plėtros programų valdymo struktūras;
Suggests, in this context, that reintegration of the regionally oriented EAFRD (Axes 3 and 4) programmes should be considered; is opposed, however, to this resulting in a reduction in the budgets for the ERDF and EAFRD; calls for binding targets to be set for the Member States and the regions in order to establish harmonised administrative structures for the EU Structural Funds and the regionally oriented rural development programmes;
56. ragina persvarstyti šį reglamentą dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo prie išorės sienų ir dabartinę EKPP ir įtraukti atitinkamas lėšas į 3 tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas);
Calls for the revision of the regulation concerning cross-border cooperation at external borders and of the current ENPI, so as to integrate the relevant funds into Objective 3 (European Territorial Cooperation);
58. pritaria veiksmų programų, kaip svarbiausios priemonės, kuria strateginiai dokumentai paverčiami konkrečiais investicijų prioritetais, taikymui ateityje; ragina tam nustatyti aiškius ir pamatuojamus tikslus;
Supports retention of the operational programmes as the most important tool for implementation of the strategy papers in terms of concrete investment priorities; calls for clear and measurable objectives to be set in this respect;
63. ragina nevėluoti pradėti įgyvendinti programas ir iš esmės spartinti sprendimų priėmimo ir vertinimo procedūras; pabrėžia, kad tai itin svarbu, ypač MVĮ; taip pat ragina gerinti dalyvaujančių administracijų technines galimybes ir glaudžiau susieti šias administracijas, mažinti viešinimo prievoles ir gerokai sutrumpinti konkursų skelbimo ir prašymų dalyvauti juose pateikimo terminus; prašo Komisiją įvertinti, ar būtų galima nustatyti bandomąsias sritis, kuriose būtų galima išbandyti naujus reglamentus mažesniu mastu prieš taikant juos visiems likusiems regionams, kad būtų galima nustatyti galimas įgyvendinimo problemas;
Calls for delays in launching programmes to be avoided and for decision-making and evaluation processes to be speeded up as a matter of principle; stresses that this is extremely important for small and medium-sized undertakings in particular; calls, too, for the technical equipment available to the relevant administrative authorities to be improved and for those authorities to be more closely inter-connected, for publication requirements to be reduced, and for deadlines for calls for tender and applications to be significantly shortened; asks the Commission to evaluate whether pilot areas could be established in order to test out new regulations on smaller scale before they become applicable to the rest of the regions, in order to identify possible implementation problems;
Paskatos, sąlygos, rezultatų siekimas, bendras finansavimas ir finansavimo galimybės
Incentives, conditionality, result -orientation , co-financing and financing options
69. prašo pagerinti ESF efektyvumą ir skaidrumą veiksmais, kuriais daugiau dėmesio būtų skiriama rezultatams, ir mano, kad būtina ex ante nustatyti aiškius ir išmatuojamus rezultatų tikslus ir rodiklius, tiesiogiai susijusius su finansavimo tikslu, kuriais būtų matuojama visų pirma kovos su skurdu ir socialine atskirtimi sėkmė ir integracija į aukštos kokybės užimtumą; mano, kad visų lygių suinteresuotuosius asmenis reikėtų įtraukti, nustatant šiuos tikslus ir rodiklius, ir kad rodikliai turėtų būti tiksliai apibrėžti pakankamai anksčiau nei tiekiamas finansavimas, siekiant jog ir valstybės narės, ir Komisija galėtų įvertinti pasiektus rezultatus ir kitame planavimo etape vadovautis įgyta patirtimi; pritaria Komisijos pasiūlymui skirti ESF lėšas atsižvelgiant į ex ante sąlygas, įskaitant prielaidą, susijusią su ES teisės aktų ir ES tikslų perkėlimu į nacionalinę teisę, nes tai būtina, kad ESF priemonės būtų sėkmingos, taip pat įskaitant struktūrines reformas ir atitinkamus administracinius pajėgumus; pabrėžia, kad dėl orientacijos į rezultatą smulkūs naudos gavėjai neturėtų likti nepalankioje padėtyje arba susidurti su naujomis prieigos kliūtimis ar pavojais;
Calls for the effectiveness and transparency of the ESF to be increased through more results-oriented action and asks for the ex ante setting of clear and measurable targets and outcome indicators, directly linked to the purpose of the funding, which measure, in particular, success in the fight against poverty and social exclusion and integration into high-quality employment; considers that stakeholders at all levels of governance need to be involved in the setting of these targets and indicators and that the latter should be clearly defined in good time prior to the provision of funding, so that both the Member States and the Commission can evaluate the results achieved and use the experience during the next planning phase; supports the Commission’s proposal to make the allocation of ESF money dependent on ex ante conditionality, including a precondition regarding the transposition of EU legislation and EU objectives, which are indispensable for the success of ESF measures, as well as structural reforms and adequate administrative capacities; stresses that result-orientation must not lead to small beneficiaries being disadvantaged or exposed either to new barriers to access or to risks;
75. mano, kad finansuojant infrastruktūrą EIB vaidmuo turi būti didesnis; ragina daugiau dėmesio skirti savarankiškiems viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sprendimams; mano, kad iš esmės Europos Parlamentui tenka didelė atsakomybė už tinkamą skaidrumą ir sprendimų priėmimo bei priežiūros užduotis;
Considers that the EIB must assume a stronger role in the financing of TEN infrastructure; calls for more emphasis to be placed on self-supporting public-private partnerships; considers, as a matter of principle, that the European Parliament has a major responsibility in this regard for ensuring transparency, as well as in relation to decision-making and supervision;
Biudžetas, finansiniai procesai, biurokratijos mažinimas, biudžetinė drausmė ir finansų kontrolė
Budget, financial processes , reducing red tape, budgetary discipline and financial control
82. mano, kad sanglaudos politika po 2013 m. gali dar daugiau prisidėti prie tolesnės ir tvarios ES regionų plėtros ir kad ji yra lemiama politikos sritis visuose sektoriuose įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, todėl ragina skirti jai bent tokius pat biudžeto asignavimus;
Regards post-2013 cohesion policy as being capable of making an even greater contribution to further and sustainable development of the EU regions and as the decisive policy for cross-sectoral implementation of the Europe 2020 strategy, and therefore calls for it to be allocated at least the same budget appropriations;
84. ragina patvirtinti griežtesnes struktūrinių fondų lėšų naudojimo neatitikimų stebėsenos taisykles dėl valstybių narių, kuriose dažnai pasitaiko pažeidimų panaudojant struktūrinių fondų lėšas, ir sistemingo mokėjimų nutraukimo ir mokėjimų sustabdymo procedūros, kai tik tampa akivaizdu, kad vykdant akredituotų institucijų veiklą atsirado didelių trūkumų, taisykles; taip pat ragina atsisakyti bereikalingo patikrinimo tose valstybėse narėse, kurios turi gerai veikiančią lėšų valdymo sistemą; mano, kad, jei tik įmanoma, turėtų būti taikomi „pasitikėjimo sutarties“ ir „bendro audito“ principai;
Calls for the adoption of stricter rules on the monitoring of irregularities in the use of the Structural Funds in respect of Member States that have a high level of irregularities in connection with the use of monies from the Structural Funds and on a procedure for the systematic interruption and suspension of payments as soon as evidence suggests significant deficiency in the functioning of the accredited authorities; calls, at the same time, for unnecessary controls to be done away with in those Member States that have a satisfactory fund management system; considers that the ‘contract of confidence’ and ‘single audit’ principles should be implemented wherever possible;
89. ragina supaprastinti patikrinimo sistemą ir sumažinti patikrinimo pakopų skaičių, taip pat išaiškinti, už ką atsakingos atitinamai Komisija ir valstybės narės; ragina taikyti vienos pakopos patikrinimo procedūrą, pagal kurią valstybės narės tikrintų projektus, o Komisija tikrintų valstybių narių patikrinimo sistemas;
Calls for the inspection system to be simplified and the number of inspection levels to be reduced and for the respective responsibilities of the Commission and Member States to be clarified; calls for the use of a single-level inspection procedure, under which Member States would inspect projects and the Commission would inspect the Member States’ inspection systems;
95. mano, jog visai įgyvendinimo ir stebėsenos sistemai būtinos veiksmingesnės e. vyriausybės formos (suderintos formos); ragina užtikrinti valstybių narių keitimąsi patirtimi koordinuojant Komisijai ir suderintą įgyvendinimą pasitelkiant administruojančių institucijų ir tikrinimo institucijų grupes;
Considers more efficient e-government solutions (harmonised forms) to be necessary for the entire implementation and monitoring system; calls for exchanges of experience between the Member States coordinated by the Commission and for coordinated implementation through groupings of administrative authorities and auditing bodies;
Komisijos raginimą, kad mokėjimai būtų pritaikyti atsižvelgiant į rezultatus, laiko nelogišku, kadangi rezultatų bus pasiekta tik finansuojant projektus, yra susirūpinęs tuo, kad stebėsena gali būti labai biurokratiška, tačiau laiko priimtinais reikalavimus, pagal kuriuos mokėjimai vykdomi įrodžius, jog projektai atitinka, pvz., strategiją „Europa 2020“;
Regards the Commission’s call for payments to be more closely geared to results as illogical, in that results will only be achieved by financing the projects in the first place; is concerned that the monitoring is likely to be highly bureaucratic, but regards as conceivable requirements which make payments contingent on proven consistency between the projects and, for example, the Europe 2020 strategy;
Kaimynystės ir plėtros politikos kryptys
Neighbourhood and enlargement policies
104. pabrėžia, kad sanglaudos požiūriu labai svarbus ES plėtros procesas, o kartu ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP), kurios tikslas, be kita ko, padėti šalims kandidatėms atlikti esminius organizacinius parengiamuosius darbus, kad būtų galima įgyvendinti sanglaudos politiką; atkreipia dėmesį į įgyvendinimo problemas valstybėse narėse; primena PNPP pirminius tikslus, ypač gebėjimų ugdymo ir institucijų kūrimo finansavimą bei šalių pasirengimo įgyvendinti Sąjungos sanglaudos politiką rėmimą, siekiant, kad šalys kandidatės stojimo metu būtų pasirengusios visapusiškai taikyti Bendrijos aquis ; ragina Komisiją nustatyti dabartines PNPP veikimo problemas;
Stresses, too, the relevance of the EU enlargement process for cohesion, as part of which the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) helps the candidate countries to make substantive and organisational preparations for implementing cohesion policy; draws the attention to the implementation problems in the Member States; recalls the original aims of the IPA instrument, in particular those of financing capacity building and institution-building and supporting the candidate countries’ preparations for the implementation of the Community's cohesion policy in order to prepare them for full implementation of the Community acquis at the time of accession; calls on the Commission to identify the problems in the current functioning of the IPA instrument;
Europos valstybių bendrijos reikšmė, kaip matyti iš visuotinių su augimu ir gyventojais susijusių prognozių, mažės.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
Šiandien iš 27 valstybių narių sudaryta ES sudaro dar 8 % pasaulio gyventojų, o 2050 m. sudarys tik 5 %.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Jungtinių Tautų ir 2009 m.
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Tai pasakytina ir apie išorės ir saugumo politiką, ir apie esminius vidaus rinkos, mokslinių tyrimų, energijos tiekimo ir žaliavų užtikrinimo klausimus.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
Dar didesnį dėmesį negu iki šiol Bendrija turi skirti sparčiam atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir jų kaupimo gebėjimo vystymui.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
Regionų vaidmuo ir sanglaudos politikos papildoma nauda
The role of the regions and the added value of cohesion policy
Sanglaudos ir struktūrinei politikai būsimo konkurencingumo klausimais tenka pagrindinis vaidmuo.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Europos regionai, miestai ir įmonės jau labai aktyviai dalyvauja pasaulinėje ekonomikoje ir tai labai susiję su atskirų valstybių istorija Europoje.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Taigi Europos ekonomikos darinys yra daug sudėtingesnis negu Azijos ar Šiaurės Amerikos struktūros.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
Daugiau negu pusė pasaulinių ryšių tarp tarptautinių įmonių ir jų pavaldžiųjų bendrovių užsimezgė ES.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
Vykdant sanglaudos politiką reikia labiau išnaudoti šį dar turimą tarptautinio tinklo pranašumą ir labiau skatinti mažąsias ir vidutines įmones dalyvauti tarptautinėse augančiose rinkose.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
Tačiau tokia į augimą ir inovacijas orientuota politika galima tik vidaus rinkoje, kurioje nėra kliūčių, todėl ją reikia toliau derinti.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
Be to, tokia politika gali būti tvari tik jei politiniai regionų tikslai susiejami su bendrais Europos tikslais, susijusiais su inovacijomis, moksliniais tyrimais ir ekologiniais iššūkiais, ir pasitelkiama turtingesnių regionų praktinė patirtis.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
Be augimo komponentų, būtina galvoti apie regioninių ir socialinių skirtumų mažinimą.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
Nes tik jei gyventojai ir regionai apskritai prisidės prie sanglaudos ir struktūrinės politikos, ji sulauks pripažinimo, kuris būtinas jos sėkmei.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Taip pat būtina pabrėžti, kad dėl pasidalijamosios atsakomybės už programas ir lėšas principo ES sanglaudos politika visame pasaulyje yra unikali, integruota ir patikima politikos kryptis ir ją reikia toliau vystyti.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
Todėl, taip pat atsižvelgiant į struktūriniams fondams reikalingo biudžeto priimtinumą, reikia aiškiau nustatyti ir labiau pabrėžti Europos pridėtinę vertę .
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Būtina Europos tikslus labiau susieti su regioninės plėtros tikslais.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Šiuo metu pagal Lisabonos procesą taikomas lėšų paskirstymas į inovacijas orientuotoms politikos kryptims šiuo požiūriu yra vykęs metodas ir jį reikia taikyti ir toliau – tik labiau orientuojant į rezultatus – siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų.
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Klausimas, kurį reikia papildomai kelti kalbant apie Europos teikiamą papildomą naudą, skamba taip: kokiu mastu sanglaudos politika iš tikrųjų inicijuojami projektai?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Gal dauguma gyvenviečių, infrastruktūros ruožų ir kitų projektų būtų buvę įgyvendinti tik nacionalinėmis, regionų ar įmonių pastangomis?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Stiprios sanglaudos politikos būtinumą galima pateisinti tik jei Europos programos yra pagrindinis postūmis projektams ir taip jos teikia papildomą naudą.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.