natgillin/translations-raw huggingface dataset:
136. išreiškia savo įsitikinimą, kad pasaulinė ekonomikos krizė jau parodė, kad įmonėms reikia uoliai veikti laikantis įmonių socialinės atsakomybės principų, susijusių tiek su geru bendruoju valdymu, tiek su aplinka bei socialine pažanga;
Expresses its conviction that the world economic crisis has clearly demonstrated the need for companies to act with due diligence in full conformity with the principles of CSR regarding both good corporate governance and respect for the environment and social excellence;
· labiau remti naujovių grupes ir tinklus, ypač Europos konkurencingumo skatinimo grupes ir naujas partnerystes inovacijų srityje, kurios bus pradėtos 2011 m. kaip iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“dalis, ir pirmiausiai didelio poveikio technologijų srityje, siekiant, kad būtų galima suderintai skatinti žinių ir technologijų perdavimą bei mokslinius tyrimus, geresnį mokymą ir infrastruktūrą, o tai turėtų būti ir Europos regioninės plėtros fondo prioritetas,
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· ES lėšomis remti regionines tinklų struktūras ir kaimo regionus, kad būtų plečiama jų pramoninė bazė,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· grupės ir tinklai sujungti į visą apimančias Europos platformas, tokiu būdu sustiprinant grupes ir tinklus,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· remti „Merų paktą“ ir „Pažangiuosius miestus“ ir panašias iniciatyvas, kadangi iš to taip pat turi naudos pramonė ir MVĮ;
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· padedant Europos investicijų bankui stiprinti ryšį tarp pramonės politikos ir teritorinės sanglaudos;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Europos pramonės apžvalga
A Snapshot of Industry in Europe
ES pramonė sudaro beveik trečdalį ES bendrosios pridėtinės vertės, beveik ¾ Europos eksporto sudaro pramoninės prekės, o iš to pragyvena beveik trečdalis darbuotojų, t. y. beveik 57 milijonai asmenų.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Jeigu atsižvelgtume į pramonės sektoriaus poveikį darbo vietų gausėjimui, kiekvienas pramoninis darbas sukuria apytikriai dvi papildomas su juo susijusias darbo vietas, tai matytume, kad jo poveikis užimtumui yra dar svarbesnis.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
ES-27 pramonė (Eurostatas)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% Bendroji pridėtinė vertė (2008)
% Gross Value Added (2008)
% viso milijonų
% of total in million
Elektra, dujos ir vandens tiekimas
Electricity, gas and water supply
Europos pramonės atkūrimas
Rediscovery of Industry in Europe
Pastarojo meto ekonomikos krizė stipriai paveikė Europos pramonę.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Tačiau ši krizė atskleidė pramonės svarbą Europos Sąjungos ekonomikai ir parodė, kad buvo imtasi nepakankamai priemonių, jog būtų visapusiškai atskleisti jos poreikiai esant dabartinei probleminei padėčiai.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Šiuo metu pramonei dažnai skiriama mažiau dėmesio negu diskusijų šerdimi tapusiems paslaugų ir finansų sektoriams.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
ES pramonės politikoje ilgą laiką vyravo nuomonė, kad rinkos turėtų reguliuoti pačios save ir iki šiol ši politika buvo vykdoma taikant pavienes priemones ir beveik nebuvo koordinuojama tarp valstybių narių.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Tai greičiau buvo reakcija į besikeičiančią padėtį, o ne veiksmai, grindžiami ankstesniais tyrimais.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Dabartinės problemos
The Ongoing Challenges
Pramonės restruktūrizacijos procesas prasidėjo dar prieš įsibėgėjant ekonomikos krizei.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
Dabar jis susiduria su įvairiais abipusiai stiprėjančiais išbandymais:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Visą laiką pramonė buvo stipriai veikiama sparčių pasaulio ekonomikos sukeltų pokyčių.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Ribos tarp išsivysčių ir besivystančių šalių ir jų tradiciniai dominavimo sektoriai diena iš dienos keičiasi dėl didėjančios konkurencijos.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Paklausa pasaulinėje rinkoje greitai evoliucionuoja ir reikalauja verslo perorientavimo bei perkvalifikavimo.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Naujas darbo pasidalijimas su šalimis, kuriose sparčiai auga ekonomika, tokiomis kaip Kinija, Indija, Brazilija ir Rusija, visame pasaulyje sustiprino globalizacijos keliamą įtampą.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) Naujoji globalizacijos forma vystosi kartu su pasaulio žinių visuomenės progresavimu, kurioje inovacijos ir moksliniai tyrimai svarbesni už darbo jėgą ir rankų darbą, kaip augimą ir konkurencingumą skatinančias varomąsias jėgas.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Klimato kaita yra negrįžtamas ir neišvengiamas procesas.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Protrūkis pasaulio ekonomikos lenktynėse stipriai apribojo visų rūšių išteklius.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Turint omenyje poreikį švelninti klimato kaitą ir saugoti biologinę įvairovę, kai žaliavų vis mažėja, paklausa vis didėja, pramonė turi stengtis pereiti prie gamybos, kai išmetama mažai anglies dioksido ir taupomi ištekliai.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Demografiniai pokyčiai visiškai pakeitė tiek vartotojo, tiek ir tiekėjo profilį.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Nuolatinis amžiaus vidurkio didėjimas reikalauja naujų produktų, transporto formų ir darbo organizavimo.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Gali atsirasti kvalifikuotos darbo jėgos stygius.
There will be a lack of qualified labour.
e) Sparti urbanizacija kelia naujus iššūkius mobilumo, pastatų ir logistikos atžvilgiu.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Europos strategijoje atkreipiamas dėmesys naujojo požiūrio poreikį, laikantis šio požiūrio turi būti pateikta pavyzdinė iniciatyva.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Išmušė valanda, kai Europos Sąjunga turi iki galo pasinaudoti bendromis galimybėmis siekti tvaraus pramonės pagrindo atsinaujinimo ir tolesnio jo vystymo ir kurti kokybiškas darbo vietas.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Pagrindinėse sferose Europos pramonė turi išlikti lyderio pozicijoje, o ne sekti kitiems įkandin.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Išmušė valanda, kai Europos Sąjunga gali pati pasirinkti ateities pramonės kūrimo būdą.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
ES turi užtikrinti, kad pridėtinė vertė būtų sukuriama pačioje Europos Sąjungoje.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Aišku, kad sėkminga pramonės politika turi būti paremta:
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ nauja finansų sektoriaus struktūra ir
§ a new architecture of the financial sector and
§ savitu ekonomikos makroekonominiu koordinavimu, į augimą ir užimtumą orientuota fiskaline ir biudžeto politika, kurioje nebūtų fiskalinio dempingo (pvz. įmonių mokesčių suderinimas).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Finansų rinkų savireguliacijos paradigmos žlugimas turi vesti į naują visapusę reguliavimo sistemą, galinčią grąžinti finansų sistemai jos esmę: panaudoti santaupas pelningai investuojant, ypač pramonės srityje ir mažosiose ir vidutinėse įmonėse.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Reikėtų įvertinti ir ES sutarties 173 straipsnyje įtvirtintas galimybes.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
Nuoseklią ir nedviprasmišką pramonės politiką ir aiškią strategiją bei sėkmingą stebėseną užtikrinančius rodiklius turėtų vystyti ES ir jai priklausančios valstybės narės.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Skirtingos pramonės politikos tendencijos (protekcionizmas, vadovavimas, skatinimas, konkurencija) negali likti nekontroliuojamos.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
Nauja integruota ir tvari ES pramonės politika
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Europos Sąjungos pramonės politika turėtų būti orientuota tiek į tvarų, ekonominiu požiūriu veiksmingą ir pasauliniu mastu konkurencingą pramoninės bazės atnaujinimą, tiek ir į tvarų perėjimą nuo iš esmės gaminančios prie žiniomis paremtos pramonės.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Visų ES politikos krypčių integracija, sujungiant visus aspektus su pramonei daromu poveikiu yra nepaprastai svarbi.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Tam reikalingas naujas bendradarbiavimo su Komisija ir su visais suinteresuotais dalyviais lygmuo.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Todėl pranešėjo manymu, požiūris į naują Europos pramonę turėtų remtis penkiolika ramsčių:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Inovacijų grandinės kūrimas
1) Building an innovation chain
Mums reikalinga mokslu, inovacijų plėtra ir taikymu paremta pramonė, t. y. visa inovacijų grandinė.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Siekdami skatinti inovacijas, turime sukurti joms palankią, iš normų, standartų, patentų ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos susidedančią sistemą.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Reikėtų skirti ypatingą dėmesį naujoms pagrindinėms įvairių sektorių lygmenyje esančioms technologijoms (pvz. informacinėms ir ryšio technologijoms judumo, energetikos, bio- ir nanotechnologijoms) ir jas vystyti.
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Mums reikalingos nuoseklios strategijos, sudarančios palankesnes bendradarbiavimo tarp įvairių naujoves diegiančių sektorių sąlygas.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
Europos Sąjungos inovacijų politika turėtų būti nukreipta į vertės grandinėje esančias spragas.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Pasitelkus naujus sprendimus, reikėtų spręsti su pagrindinėmis ateities sritimis, tokiomis kaip tvarumas, demografiniai pokyčiai ir urbanizacija, susijusius klausimus.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Išteklių naudojimo efektyvumo didinimas
2) Increasing resource efficiency
Per pastaruosius dešimtmečius darbo jėgos produktyvumas vystėsi daug greičiau negu išteklių produktyvumas (energija ir medžiagos).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
Pramonėje darbo sąnaudos sudaro maždaug 20 %, o išteklių sąnaudos 40 %.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
Itin padidinus išteklių naudojimo efektyvumą, paremtą ES standartais, skatinamosiomis priemonėmis, bendraisiais ir įmonių tikslais geriausių turimų technologijų sistemų skatinimu, padidėtų Europos pramonės tvarumas ir visuotinis konkurencingumas, atsivertų naujos rinkų perspektyvos pasaulinės vertės grandinėse ir būtų išsaugotos darbo vietos Europos.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Privalomoje tvarumo ataskaitoje turėtų būti pateikiamas suskaičiuotas įmonių „ekologinis bagažas“.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Aiškūs tvariems gaminiams nustatyti tikslai
3) Clear targets for sustainable products
4) Dalyvavimas viešuosiuose konkursuose
4) Using public tenders
Viešieji konkursai turėtų būti priemonės, padedančios pateikti naujus ir tvarius gaminius ir paslaugas tiek viešajame, tiek ir privačiajame sektoriuose.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Turėtų būti nuosekliai naudojamos Direktyvoje 2004/18
The opportunities offered by Directive 2004/18
114-240. numatytos galimybės.
114–240 should be used consistently.
Be to, ateityje reikia siekti geresnio tikslinio viešo investicijų panaudojimo, visų pirma – žinių apie ekonomines ir pramonines inovacijas skleidimo.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Netaršios energijos gamybos didinimas
5) Enhancing clean energy production
Energetikos ir pramonės politika yra glaudžiai susijusios.
Energy and industrial policy are closely linked.
Geras energijos tiekimas yra būtinas, nes atsinaujinanti energija – tai naujos augančios rinkos, kuriančios naujas, kokybiškas darbo vietas.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Pramonės politika turi būti orientuota į ilgalaikę energetikos politiką, užtikrinančią klimato kaitos politiką, priimtinas energetikos kainas ir tiekimo patikimumą, siekiant išvengti anglies junginių išlakų perkėlimo atvejų.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Įtikinama su žaliavomis susijusi strategija
6) A convincing raw material strategy
Europos pramonė priklauso nuo atitinkamos žaliavų strategijos, kuri kelia vis daugiau rūpesčių.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
7) Reformuota sąžiningo sambūvis ir tvarios gamybos prekyba
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Tarptautinės prekybos politika yra labai svarbi užtikrinant tvarią gamybą.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Pati prekyba nėra vertinama kaip tikslas, o tik kaip pramoninės strategijos dalis.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Prekybos politika turi garantuoti sąžiningą prieigą prie pagrindinių ir augančių rinkų.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Daugiašalė PPO taisyklėmis pagrįsta sistema, įskaitant ginčų nagrinėjimą, yra veiksmingiausia ir visiškai teisėta priemonė skaidriai tvarkyti ir plėtoti prekybos ryšius.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Tvariai gamybai reikia tinkamos darbo aplinkos, darbo užmokesčio bei privalomų aplinkos apsaugos standartų.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Tai turėtų būti nustatyta prekybos susitarimuose.
This should be laid down in trade agreements.
8) Privalomos tarpšakinės pramonės politikos apibrėžimas
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
Siekiant skatinti ilgalaikę plėtrą, įvairūs sektoriuose taikomi požiūriai (darbo grupės, aukšto lygio patariamosios grupės, inovacijų platformos, t.y. vadovavimas, Cars 21, IRT darbo grupė, aukšto lygio chemijos pramonės grupė), turėtų turėti aiškų pagrindą ir strateginį turinį, į kurį įeitų poveikio įvertinimas bei veiksmų planai.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) MVĮ įtraukimas
9) Involving SMEs
MVĮ turėtų būti stiprinamos, kadangi jos yra lyg Europos pramonės stuburas, padedantis gerinti technologijų perdavimą, suteikiantis galimybę pasinaudoti finansavimu, t. y. bankų paskolomis, rizikos kapitalu, o taip pat ir Bendrijos finansavimu pagal pagrindų programas.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Taip pat reikėtų remti MVĮ, kad jos dalyvautų viešuosiuose pirkimuose ir sudaryti geresnes sąlygas veikti tarptautiniu mastu.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Regioninių veiklos sričių vystymas
10) Developing regional areas for action
Pagal ES politiką turėtų būti labiau remiamos naujovių grupės siekiant koordinuotai plėtoti žinių perdavimą, mokslinius tyrimus, kvalifikacijos vystymą ir infrastruktūras.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Europos konkurencingumo skatinimo grupių kūrimas ir naujas skirtingų inovacijų subjektų suskirstymas (bendrovės, universitetai ir mokslinių tyrimų centrai – „ekosistemos“) bei pramonės tinklai, kuriuose veiksmingai sklinda informacija, taip pat daugelio subjektų įtraukimas yra labai svarbūs priimant investicinius sprendimus.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Europos investicijų bankas privalo sutvirtinti pramonės politikos ir teritorinės sanglaudos ryšį.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Ankstyvų pramonės pokyčių anticipacijos užtikrinimas
11) Ensuring anticipation of industrial change
Pramonės politika turi vis labiau siekti iš anksto parengti ir pradėti permainas vystant ilgalaikes strategijas.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Mums reikalinga nauja priemonė, kurią taikant būtų aktyviai įtraukiami socialiniai partneriai.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Restruktūrizavimo taikymas
12) Addressing restructuring
Reikėtų parengti koncepcijas, skirtas darbuotojams ir įmonėms, kuriuos palietė dėl struktūrinių pokyčių ar globalizacijos padarinių vykdyta restruktūrizacija, perspektyvas.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Tai reikėtų padaryti sukuriant restruktūrizavimo darbo grupę ir suteikiant svarbesnį vaidmenį Europos Sąjungos struktūriniams fondams, kai taikomos restruktūrizavimo procedūros.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Turint omenyje regionų skirtumus, būtent naujosiose valstybėse narėse reikėtų taikyti deindustrializacijos procesą.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Kvalifikacijos kėlimas
13) Enhancing qualifications
Siekiant restruktūrizuoti ir atnaujinti Europos pramonę reikia daugiau tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Siekiant sukurti praktinius sprendimus perėjimui iš mokyklos į darbo rinką ir rengiant tolesnius kvalifikacijos procesus naudingiausiu tiek darbdaviams, tiek ir darbuotojams būdu, reikėtų pradėti dialogą tarp švietimo sistemą reguliuojančių valdžios institucijų ir socialinių partnerių.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Inovacijas ir kvalifikaciją reikia toliau plėtoti universitetų lygmeniu.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus skatinimas
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Aktyvesnis darbuotojų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese užtikrina kokybės gerinimą ir užkerta kelią netinkamoms darbo sąlygoms atsinaujinimo procese.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.