natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33. pabrėžia, kad bankai, kurie pelnosi iš „Target-2“ mokėjimo sistemos, ir, apskritai, ECB likvidumo tiekimo sąlygos kelia nerimą dėl kredito rizikos pačiam ECB; todėl ragina ECB reguliariau teikti viešos informacijos apie lėšų judėjimą tarp euro zonos centrinių bankų, kuris matuojamas taikant mokėjimo sistemą „Target-2“, siekiant užtikrinti daugiau skaidrumo, siekiant susidaryti teisingą nuomonę apie pastarojo meto pokyčius tam, kad šis judėjimas nebūtų klaidingai laikomas nuolatiniu pervedimu iš einamosios sąskaitos perviršį turinčių šalių į deficitą turinčias šalis;
Emphasises that conditions imposed on banks benefiting from the Target-2 settlement system and, more generally, ECB liquidity provision facilities are a matter of concern in terms of credit risks for the ECB itself; calls on the ECB, therefore, to provide more regular public information on flows between euro area central banks, as measured under the Target-2 settlement system, for the sake of increased transparency and to provide a proper insight into recent developments so that these flows are not mistakenly interpreted as permanent transfers from current account surplus countries to deficit countries;
Ekonomikos ir finansų valdysena
Economic and financial governance
40. ragina gerokai padidinti naujos finansų priežiūros sistemos išteklius siekiant padidinti jos veiksmingumą, taip pat ragina nuolat analizuoti naujos finansų priežiūros sistemos veiksmingumą ir atliekant poveikio vertinimus įvertinti bendros Europos finansų priežiūros institucijos, kuri suvienytų esamas Europos priežiūros institucijas ir Europos sisteminės rizikos valdybą, įsteigimo galimybę;
Calls for a significant increase in the resources available for the new financial supervisory architecture in order to increase its effectiveness, calls, further, for continuous analysis of the effectiveness of the new financial supervisory architecture with the aid of impact assessments and for an evaluation of the long-term option of establishing a single European financial supervisory authority, unifying under its umbrella the current European supervisory authorities and the European Systemic Risk Board;
43. palankiai vertina tai, kad Europos stabilumo mechanizmui (ESM) suteikta teisė įsigyti vyriausybės obligacijų antrinėje rinkoje, nes tai galėtų pamažinti naštą, kurį esamomis sąlygomis patiria ECB;
Welcomes the fact that the European Stability Mechanism (ESM) has been given the right to purchase government bonds on the secondary market, as this could relieve the pressure on the ECB in the current circumstances;
46. tikisi, kad Komisija iki 2011 m. pabaigos pateiks ataskaitą dėl bendro Europos valstybių obligacijų, arba Europos vertybinių popierių, išleidimo sistemos kūrimo dalijantis įsipareigojimais ir juos skirstant ir jei reikia, kartu pateiks teisėkūros pasiūlymus;
Is looking forward to the submission before the end of 2011 of the Commission report on the setting-up of a system for the common issuance of European sovereign bonds, or euro securities, on the basis of joint and several liability, accompanied by legislative proposals if appropriate;
Išorės aspektai
External d imension
Skaidrumas ir atskaitomybė
Transparency and accountability
Taigi šiandien ir būtent šiandien labai svarbu prisiminti, kad euro sėkmė – taip pat Europos idėjos sėkmė.
And so today, and especially today, it is very important to recall that the success of the euro has also been the success of the idea of Europe.
Dar 1989 m. siena dalijo Europa į du priešingus blokus.
In 1989, a wall divided Europe in two opposite blocks.
Jeigu pavyks eurą išgelbėti šiuo kritiniu momentu, gali būti, kad kitos Europos šalys prašysis būti priimamos į jo klubą.
If the euro makes it through the critical moments of our time, it may even be possible that other European countries knock on its door to join it.
Nors, atsižvelgus į neseniai susidariusią įtampą, atrodytų kitaip, anot britų finansininko Davido Marsho, nuo 2008 m. euras buvo „stabilumo sala nepastovioje ir audringoje pasaulinės finansų krizės jūroje“.
Although recent tensions may indicate the opposite, since 2008 the euro has been an ‘island of stability in the unstable and agitated sea of the global financial crisis’ as the British financer David Marsh recently acknowledged.
Jų tolesnis moralinis ir ekonominis žlugimas būtų turėjęs baisių pasekmių visose susijusiose šalyse.
Its subsequent moral and economic wreckage would have had terrible consequences for all countries involved.
Tačiau akademinėje srityje visi sutaria dėl to, kad be euro ši finansų krizė Europoje būtų buvusi daug sunkesnė.
However, if there is any consensus today in the academic field it is that without the euro this financial crisis would have been much worse for Europe.
Taip pat visuotinai pripažįstama, kad, netaikant euro, bendroji rinka ir laisvas žmonių judėjimas (didžiausi ES pasiekimai) tikriausiai būtų žlugę.
It is also a shared view to acknowledge that without the euro, the single market and the free movement of people, which are the greatest successes of the EU, would have probably imploded.
Ir vis dėlto šiandien dėl nuolatinių finansų rinkų sukrėtimų euro zona arti iširimo.
And yet, today, the permanent convulsion in which financial markets live is bringing the euro zone close to the break-up.
Skolų krizė susidaro vis kitoje šalyje, kurią tenka gelbėti, o tai gali turėti užkrečiamą poveikį dar didesnėms šalims, įskaitant Ispaniją bei Italiją.
Country after country, bail-out after bail-out, the debt crisis menaces to create a contagion effect on ever bigger countries, Spain and Italy are not impervious from it.
Eurui pavyko atlikti savo vaidmenį užtikrinant švelnesnį ekonomikos sulėtėjimą vykstant didelei bankų krizei; euras atliko esminį vaidmenį kovojant su infliacija, nes ECB yra sėkmės šioje srityje garantas; galiausiai, euras veikė kaip integracijos mechanizmas stiprinant bendrąją rinką – tai įrodo nuo jo įvedimo tarp šalių didėjantys prekybos srautai.
The euro has not failed in its function to ensure a soft landing in front of a big banking crisis; the euro has not failed in its anchoring function against inflation as the ECB is a guarantee of success in that field; and finally the euro has neither failed as an integration mechanism deepening the single market, as the rising commercial flows between countries acknowledge since its birth.
Pagal ekonomikos teoriją bendros valiutos gyvybingumas priklauso nuo jos pajėgumo sumažinti didelius makroekonominės pusiausvyros sutrikimus.
Economic theory teaches us that the viability of a single currency is based on its capacity to belittle big macroeconomic imbalances when existing.
Taip pat nepavyko užtikrinti euro zonos vidinės disciplinos, ypač Stabilumo ir augimo pakto laikymosi, nes nuo 1999 m. daug šalių pažeidė jo nuostatas, įskaitant Vokietiją ir Prancūziją, tačiau niekada nebuvo taikomos nuobaudos.
What has also failed is the eurozone’s internal discipline, particularly on the compliance of the Stability and Growth Pact, as since 1999 dozens of violations were accounted for many countries, including Germany and France, and fines have never been enacted.
Pagaliau nuostata dėl įsipareigojimų finansiškai gelbėti neprisiėmimo, pagal kurią ECB draudžiama pirkti valstybės garantuotas skolas, buvo interpretuojama gana laisvai.
Lastly, the no bail-out provision that forbids the purchasing of sovereign debt by the ECB has been interpreted in a limp mode.
Dėl šių priežasčių euro zonoje buvo galima lengviau vykdyti spekuliacinius išpuolius, kurie nukreipti į valstybės garantuotas skolas mažiau efektyviose ir konkurencingose šalyse.
Because of all this, the eurozone has become vulnerable to speculative attacks focused on the sovereign debt of the less efficient and competitive countries.
Ateityje ši spekuliacinė veikla vėl bus aktyvesnė, jeigu nebus išspręstas euro zonos ekonomikos valdysenos klausimas.
These speculative processes will make a comeback in the future until the economic governance of the eurozone is solved.
Kol nebus užtikrintas finansinis stabilumas, periferinėse euro zonos šalyse neįmanoma veiksmingai vykdyti reformų.
Without financial stability, reforms for the peripheral countries of the euro will be impossible and ineffective.
Europos institucijos iki šiol laikėsi sprendimo atidėjimo strategijos, kuri buvo naudinga tik siekiant laimėti šiek tiek laiko laukiant ekonomikos atsigavimo, dėl kurio sustiprėtų bankų balansai, ir tikintis, kad euro zonos periferinėse šalyse pagaliau prasidės ekonomikos augimas, kuris šešis ketvirčius buvo pastebimas Vidurio ir Šiaurės Europoje.
European institutions have, until now, followed a kick-the-can-down-the-road strategy that has only been useful to win some time while waiting for an economic recovery that may strengthen banks balance sheets and hoping that economic growth, which has been present in central and northern Europe for six quarters, arrives finally to the peripheral countries of the eurozone.
Tokia strategija gali būti veiksminga, tačiau ji rizikinga.
This strategy may work, but it is risky.
Minėtoji strategija gali būti sutrikdyta spekuliacinio išpuolio metu ir dėl jo euras gali atsidurti ant bedugnės krašto.
A speculative attack can make it lose track and bring the euro very close to an abyss.
Galbūt atėjo laikas kvestionuoti oficialųjį pareiškimą, kuriame sakoma, kad Graikijai neiškilusi mokumo problema, kadangi kiekvieną dieną vis labiau abejojama jo pagrįstumu.
Maybe it is time to question the official statement that says that Greece does not have a solvency problem, as this thesis is less sustainable every day: instead of containing speculations, it is feeding doubts on other countries’ adjustment plans.
Tačiau minėtosios strategijos negalima taikyti neribotą laiką, nes jos laikantis svarių argumentų suteikiama tiems, kurie abejoja ECB nepriklausomumu (tai vienas iš pagrindinių euro, kaip bendros valiutos, ramsčių) ir nurodo skaidrumo trūkumą bankui priimant sprendimus.
Nevertheless, this strategy cannot be indefinitely maintained and strengthens those who put into question the independence of the ECB, one of the founding pillars of the euro as a single currency, and also the lack of transparency in its main decisions.
Todėl savo pranešime prašau paskelbti valdančiosios tarybos posėdžių protokolus, nes tai galėtų sumažinti netikslios informacijos žiniasklaidoje poveikį.
This is why in my report I ask for the publication of the Governing Council minutes that may reduce the impact of discrepancies on the media.
Laikausi nuomonės, kad tai, jog šie protokolai neskelbiami, yra Europos integracijos silpnumo ženklas, nes būtina asmeninė atskaitomybė bus toliau traktuojama kaip galimas valstybių narių ginčų šaltinis.
I interpret its non-publication as a sign of weakness for the European integration, as the necessary individual accountability will remain to be interpreted as a possible source of disputes between Member States.
Euro įvedimas reiškė tai, kad kai kurios periferinės šalys, kurios praeityje devalvuodavo savo valiutą siekdamos susigrąžinti konkurencingumą, buvo priverstos taikyti griežtas taupymo priemones kovoje su krize.
The euro’s existence has meant that some peripheral countries that historically depreciated their currency in order to regain competitiveness have been pushed into applying harsh austerity measures to fight the crisis.
Tačiau tai teisingas pasirinkimas, nes reikia, jog euras ir toliau būtų stabili valiuta, o ES neturėtų judėti link nevaldomos infliacijos ir itin didelio masto ekonominio perskirstymo.
However, this is the right choice as the euro needs to keep being a stable currency as the EU should not walk its way into inflationary horizons or excessive economic redistribution.
Europos pinigų sąjungos pareiga – valdyti infliaciją ir apsaugoti valiutos perkamąją galią.
The European Monetary Union has the duty to keep inflation under control and protect the purchasing power of the currency.
Ji taip pat turi sumažinti moralinę žalą, kuri gali būti padaryta, jeigu vyks slaptas perskirstymas tų šalių, kurių vyriausybės didina pinigų bazę greičiau negu kitos šalys leisdamos nekontroliuojamai augti kreditams, naudai.
It also needs to reduce the moral hazard that may imply the undercover redistribution in favour of those countries whose governments inflate the monetary base faster than the others through uncontrolled processes of credit expansion.
Šis perskirstymas didės tuo atveju, jeigu ECB per dažnai kaip įkaitą priims valstybių narių išleidžiamus skolos vertybinius popierius ir ypač, jeigu jis tuos vertybinius popierius pirks.
This redistribution is enhanced if the ECB accepts too often debt emitted by the Member States as a guarantee, and even more so if it buys them.
Siekiant užtikrinti, kad euro projektas ir toliau būtų gyvybingas, būtina nustatyti aiškią sistemą, kurią taikant būtų padedama likvidumo problemų turinčioms šalims, tačiau tuo pat metu paskatinama fiskalinė atsakomybė ir tvari valstybių narių konkurencingumo lygių konvergencija.
In order to continue making the euro a viable project, it is necessary to build a clear framework that allows to help countries with liquidity problems, but at the same time be able to incentivise fiscal responsibility and a sustained convergence of competitiveness levels among member countries.
Iki šiol sistema veikė tik reaguodama į rinkos discipliną ir organizuodama su sunkumais susiduriančios šalies gelbėjimo veiksmus.
All this time, the system has worked only by reacting to market discipline, organising bail-outs only when a country was in trouble.
Žinoma, tai sudėtingas kelias, taigi svarbu prisiminti, kad galima rinktis tarpinį variantą, kuris būtų realistiškesnis trumpuoju laikotarpiu, kai būtų galima tuo pat metu integruoti rinkos discipliną ir būtiną išorinę valstybių narių fiskalinę discipliną – tarpinis variantas, kuris galėtų būti veiksmingas, tačiau turėtų būti suplanuotas su dideliu tikslumu.
Of course this is a complicated path and so it is important to keep in mind that there is a middle way, more realistic in the short-term, in which it is possible to integrate at the same time market discipline and the necessary external fiscal discipline of member countries, a middle way that can be effective but has to be designed with great precision.
Dabartinės euro zonos nesėkmės – vertinga patirtis siekiant nedaryti tų pačių klaidų.
The present failures in the euro area are a valuable experience in order not to repeat the same mistakes.
Turėdamas tai mintyje, siūlau sukurti Europos finansų ministeriją ir Europos iždą, kuris galėtų leisti euro zonos obligacijas.
In this sense I propose the creation of a European Ministry of Finances and a European Treasury able to emit Eurobonds.
Aš suprantu, kad šis pasiūlymas gali tapti tikrove tik atlikus daug reikalingų Stabilumo ir augimo pakto reformų, kurios sudarytų sąlygas geriau kontroliuoti netinkamą biudžeto politiką euro zonos valstybėse narėse.
I am conscious that this proposal can only become a reality after a much-needed reform on the Stability and Growth Pact that allows for a better control of the dysfunctional budgetary policies in the eurozone Member States.
Pradėjus leisti euro zonos obligacijas būtų sukurtas puikus šalių, turinčių žemą įsiskolinimo lygį, finansavimo šaltinis ir labai brangus šalių, kurios pažeidžia taisykles, finansavimo būdas, laikantis vadinamųjų raudonų ir mėlynų obligacijų modelio.
Eurobonds can simultaneously achieve a remarkable source of financing for countries with low levels of debt and a very expensive financing for those countries that break the rules, following the red and blue bonds model.
Galiausiai euro zonos obligacijos paskatintų euro, kaip pasaulinės atsargų kaupimo valiutos, procesą, nes išleidus euro zonos obligacijas būtų sukurta europinio masto skolos įsipareigojimų rinka, kuri būtų penkis kartus didesnė negu Vokietijos ir beveik tokio pat dydžio kaip Šiaurės Amerikos rinka.
Finally, Eurobonds can give an impulse to the euro as a global reserve currency, as with them a debt obligations market would be born on a European scale, five times bigger than the German one and closely as big as the North American.
Euro sumanytojai kūrė pinigų sąjungą suprasdami, kad bendra valiuta sudarys sąlygas nestabilumui labai skirtingų ekonominių ir gamybos struktūrų šalyse.
The euro’s architects built a monetary union while conscious of the instability that a single currency would generate in countries with a wide range of different economic and production structures.
Turbūt tie kūrėjai galvojo, kad, kai labai prireiks, bus imtasi žingsnių siekiant sukurti didesnę politinę sąjungą.
Possibly those architects thought that steps towards a bigger political union would come when the need for them was great.
Šiandien, kai įsiskolinimo krizė siaučia euro zonoje, tas laikas pagaliau atėjo.
Today, with the full explosion of the debt-crisis in the eurozone, their time has finally come.
Pranešėja: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................19
OPINION of the Committee on Development ......................................................18
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ 22
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 21
– atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d.
– having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982,
Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) konferencijos 27-ojoje sesijoje patvirtintą FAO susitarimą dėl atviroje jūroje žvejojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines apsaugos ir valdymo priemones (Priemonių laikymosi susitarimas),
– having regard to the 1995 Agreement for the Implementation of the Provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982 relating to the Conservation and Management of Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks (‘UN Fish Stocks Agreement’ – UNFSA of August 1995),
– atsižvelgdamas į 1998 m. birželio mėn. priimtą Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija),
– having regard to the Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters, adopted in June 1998 (‘Aarhus Convention’),
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl ES kovos su nelegalia, nedeklaruojama ir nereguliuojama žvejyba veiksmų plano įgyvendinimo
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the implementation of the EU action plan against illegal, unreported and unregulated fishing
OL L 286, 2008 10 29, p.
OJ L286, 29.10.2008, p.
– atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) pranešimą dėl atgrasymo nuo neteisėtos veiklos žuvininkystės sektoriuje – Genetikos, genomikos, chemijos ir kriminalistikos laimėjimai, skirti kovai su NNN žvejyba ir žuvų produktų atsekamumo užtikrinimui, paskelbtą 2011 m.,
– having regard to the Commission’s Joint Research Centre (JRC) Reference Report ‘Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability’, published in 2011,
Žemės planetos dengia vandenynai, kurie yra sukaupę 16 kartų daugiau anglies dvideginio nei sausumos pasaulis ir atlieka pagrindinį vaidmenį visos planetos klimato ir gyvybės palaikymo sistemose bei suteikia didelei daliai pasaulio gyventojų maistą, pragyvenimo šaltinį, energiją ir transporto kelius;
A. whereas 71% of planet Earth is covered by oceans, which store 16 times as much carbon dioxide as the terrestrial world and play a fundamental role in the climate and life support systems of the entire planet, as well as providing a substantial portion of the global population with food, livelihoods, energy and transport routes;
B. kadangi, kaip pranešama, neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos būdais kasmet sugaunama 11–26 mln. tonų žuvų, o tai yra mažiausiai 15 proc. visų pasaulyje sugaunamų žuvų, todėl neįmanoma ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvariai valdyti pasaulio jūrinių išteklių naudojimo;
B. whereas Illegal, Unreported and Unregulated (IUU) fishing has been reported to account for between 11 and 26 million tonnes a year, equivalent to at least 15% of world catches, making the economically, socially and environmentally sustainable management of the exploitation of the world’s marine resources impossible;
E. kadangi du trečdaliai pasaulio vandenynų nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, trūksta visapusiškos politikos tarptautiniams vandenims (atvirai jūrai) valdyti, vadovaujantis dabartiniais spragų turinčiais, iš esmės XVII a. jūrų laisvės principais pagrįstais įstatymais, ignoruojami daugelis aplinkosaugos principų, kurie jau seniai taikomi sausumai ir atmosferai;
E. whereas two thirds of the world’s oceans are beyond national jurisdiction, lacking comprehensive policies to govern international waters (the high seas), with current patchy laws mainly based on 17th century principles of freedom of the seas, ignoring many of the environmental principles that have long been applied for land and the atmosphere;
F. kadangi susitarimas dėl uosto valstybės kontrolės priemonių, skirtų neteisėtos žvejybos prevencijai, jai sustabdyti ir panaikinti, nedeklaruojamas ir nereglamentuojamas FAO, tarp savo tikslų apima „patogių uostų“, kuriais naudojamasi kaip saugiu prieglobsčiu NNN žvejybą vykdantiems laivams, ir sudaromos sąlygos neteisėto laimikio prekybai, pašalinimą;
F. whereas one of the objectives of the FAO Agreement on port state measures to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing is to eliminate ‘ports of convenience’ that provide a safe haven for IUU vessels and serve as a port of entry for the trade in illegal catches;
G. kadangi naujasis ES kontrolės paketas, kurį sudaro NNN reglamentas, Kontrolės reglamentas ir Žvejybos leidimų reglamentas, yra visapusiškas priemonių rinkinys kovai su šia vandenynų nelaime, nes jame nurodyta ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vėliavos valstybių, pakrantės valstybių, uosto valstybių ir rinkos valstybių atsakomybė;
G. whereas the new EU control package, consisting of the IUU Regulation, the Control Regulation and the Fishing Authorisations Regulation, constitutes a comprehensive set of instruments to combat this scourge of the oceans, since it specifies the flag, coastal, port and market State responsibilities of both the EU Member States and third countries;
1. mano, kad NNN žvejyba yra viena didžiausių grėsmių biologinei pasaulio vandenynų įvairovei;
Believes that IUU fishing is one of the most serious threats facing the biodiversity of the world's oceans;
3. pabrėžia, kad NNN žvejyba ir susijusios komercinės veiklos rūšys sudaro nesąžiningą konkurenciją žvejams ir kitiems, kurie veiklą vykdo laikydamiesi įstatymų, ir sukelia ekonominių sunkumų žvejų bendruomenėms, vartotojams ir visam sektoriui;
Emphasises that IUU fishing and associated commercial activities constitute unfair competition for fishermen and others who operate in a law-abiding fashion, and creates economic difficulties for fishing communities, consumers and the entire sector;
5. pabrėžia, kad būtina didinti koordinavimą tarp Komisijos, Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūros ir valstybių narių, siekiant pagerinti informacijos rinkimą ir mainus bei padėti griežtai ir skaidriai taikyti Sąjungos žuvininkystės teisės aktus;
Stresses the need to increase coordination among the Commission, the Community Fisheries Control Agency and the Member States in order to improve information gathering and exchange and assist in the rigorous and transparent application of Union fisheries legislation;
9. ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti kovą su neteisėta žvejyba jūrose ir vidaus vandenyse ir pabrėžia, kad būtina atlikti peržiūrą, ar kontrolės mechanizmai pakankami ir ar jie įgyvendinami;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that illegal fishing is combated at sea and in inland waters and underlines the need to review the sufficiency of control mechanisms and their implementation;