natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45. ragina atitinkamas ES institucijas, atsižvelgiant į MVĮ, pagerinti pagrindines intelektinės nuosavybės, ypač patentų, apsaugos sąlygas, nes jų išlaidos ir kokybė yra pagrindinis inovacijų elementas;
Calls on the relevant EU bodies to improve – especially for SMEs – the framework conditions for protection of intellectual property, especially patents, their cost as well as their quality being a key factor in innovation;
51. pabrėžia, kad mokslinių tyrimų sričių žinių trikampis – moksliniai tyrimai, naujovės ir švietimas – turi būti suvokiami kaip visuma; todėl reikalauja nemažinti investicijų į mokymą ir kvalifikuotų darbuotojų tęstinį mokymą, nes šios investicijos yra itin svarbios, atsižvelgiant į inovacinių gebėjimų įtaką ES konkurencingumui; pabrėžia, kad būtina ES kurti kuo patrauklesnę aplinką mokslininkams ir mokslo darbuotojams, taip pat užtikrinant jų judumą, kad ES išliktų konkurencinga pasauliniu mastu; pabrėžia, kad tam reikia gerinti mokslininkių darbo sąlygas;
Stresses that the three sides of the knowledge triangle – education, research and innovation – must not be separated; calls, to that end, for investment in training and further training for skilled staff not to be cut, as this investment is crucially important given the impact of innovation capacity on EU competitiveness; emphasises the need to make conditions as attractive as possible to researchers and their skilled workers, also in relation to their mobility, so that the EU can hold its own in global competition; stresses that this goes along with improving the working conditions of female researchers;
2009 m. rugsėjo 2 d. komunikate „Bendrijos inovacijų politikos peržiūra besikeičiančiame pasaulyje“ trumpai apžvelgiama ES inovacijos politikos pažanga nuo 2005 m. ir nurodomos būsimosios veiksmų sritys, kurias turėtų apimti ir konkrečiau apibrėžti numatomas inovacijų veiksmų planas.
The communication of 2 September 2009 on ‘Reviewing Community innovation policy in a changing world’ outlines the progress made on EU innovation policy since 2005 and identifies areas – to be addressed more specifically in the ‘Action plan for innovation’ – where action will be needed in the future.
Pranešėjas sieja dideles viltis su pasiūlymu dėl šio tikėtina ambicingo, į įmones orientuoto ir ateities gaires nustatančio Europos inovacijų plano.
The rapporteur awaits with anticipation the proposal for what he hopes will be an ambitious, business-orientated, forward-looking European innovation plan.
Pranešimu tikimasi paskatinti nuomonių formavimo procesą ir pateikti Komisijai minėtojo veiksmų plano pagrindines gaires.
This report is intended as a contribution to the opinion-forming process and it identifies key points for the Commission to address in the action plan.
Pranešimas parengtas tuo metu, kai ES turi pradėti veikti pagal naują strategiją, kad paskatintų Europą keistis ir tapti pasaulio mastu konkurencinga, žiniomis pagrįsta, novatoriška, socialine ir tvaria ekonomikos vystymosi vieta.
It has been produced at a time when the EU needs to come up with a new strategy for pursuing Europe's transformation into a globally competitive, knowledge-based, innovative, socially aware and sustainable location for business.
Europos ekonomikai virstant tvaria ekonomika, turi padidėti ES įmonių konkurencingumas ir sprendžiant ekonomines bei ekologines problemas atsirasti naujų galimybių mūsų šalių ekonomikai.
Transforming Europe’s economy into a sustainable one must have the effect of making European companies more competitive and must enable new opportunities to emerge for our national economies as a result of the economic and environmental challenges we face.
Inovacijų veiksmų planas turėtų apimti visas viešojo ir privataus sektorių inovacijų formas, įskaitant netechnologines inovacijas.
The action plan for innovation should cover all forms of innovation in both the public and private sectors, including non-technological innovations.
Siekiant kovoti su naujų formų socialinės nelygybės atsiradimu, ateityje inovacijos turėtų būti vertinamos ne tik atsižvelgiant įjų ekologinį ir ekonominį pelną, bet ir į jų socialinę pridėtinę vertę.
In order to counter the emergence of new forms of inequality in society, innovations should in future be measured not only in terms of their environmental and economic benefits but also by the yardstick of social added value.
Būsimosios inovacijų politikos pagrindinis akcentas turėtų būti ne tik technologinė, bet ir ypač visuomeninė inovacijų pridėtinė vertė.
A key theme in the new innovation policy should be the social added value of innovation generally, not only in technological but also in social terms.
Pranešėjas pritaria ES Komisijos komunikate pateikiamiems teiginiams dėl pagrindinių technologijų, t. y., kad pastarosios yra labai svarbios siekiant minėtųjų tikslų.
The rapporteur supports the view expressed by the Commission in its communication that key enabling technologies will be crucial to achieving the above-mentioned aims.
Pasaulinė konkurencija dėl vietos lėmė tai, kad į trečiąsias šalis perkeliama ne tik tam tikra gamybos įranga, bet ir su ja susiję mokslinių tyrimų bei plėtros pajėgumai.
As a result of global competition to attract investment, not only certain production plants but also the research and development capacities associated with them are increasingly being relocated to third countries.
Tokia raida kelia iš esmės grėsmę Europos kaip patrauklaus pramonei regiono padėčiai.
This trend is a fundamental threat to Europe as a location for industry.
Šį procesą, kol jis netapo negrįžtamas, reikia sustabdyti nuosekliai skatinant inovacijų diegimo galimybes.
It needs to be countered, through the determined promotion of innovative potential, before it becomes irreversible.
ES turi ne tik siekti konkurencingumo politinio tikslo, bet ir spręsti kitas aktualias dideles visuomenės problemas, pavyzdžiui, klimato kaitos ar demografinių pokyčių problemas.
Alongside the policy aim of competitiveness, the EU also needs to tackle other major challenges that face our societies today, including climate change and demographic change.
Pagrindinės technologijos – mikro- bei nanoelektronika, fotonika, bio- bei nanotechnologijos ir naujos medžiagos – šiame kontekste atveria naujų galimybių diegti inovacijas procesų ir produktų srityse.
In that regard, key enabling technologies, such as microelectronics and nanoelectronics, photonics, biotechnology and nanotechnology, and new materials offer considerable potential for both process and product innovation.
Kadangi pagrindinės technologijos vystosi itin sparčiai, jos daro didelę įtaką konkurencingumui.
Because key enabling technologies are a strong growth sector, they have a major influence on competitiveness.
Ypač IRT, chemijos, energijos tiekimo pvz., (anglies dioksido surinkimo bei saugojimo ir energetinio efektyvumo technologijos), automobilių (ypač elektrinių automobilių) gamybos, medicinos technikos, puslaidininkių pramonės, aviacijos bei kosmonautikos srityse atsiranda galimybių gerinti kokybę ir produktyvumą.
There is particular scope for significantly increasing quality and productivity in fields such as ICT, chemicals, energy supply – e.g. carbon capture and storage (CCS) and energy efficiency technologies – as well as automotive construction (and specifically electric vehicles), medical technology, the semiconductor industry and aviation.
Žinoma, išvardytas sričių sąrašas dėl ekonominių įvykių kompleksiškumo ir būsimosios raidos negali būti baigtinis.
Given the complexity of economic activity and its future development, this list clearly cannot be exhaustive.
Mažosios ir vidutinės įmonės yra svarbūs partneriai vertės grandinėse, taip pat ir atlikdami savarankiški naujoviškų produktų teikėjų vaidmenį, pavyzdžiui, aplinkos inžinerijos ir atsinaujinančios energijos srityse.
Small and medium-sized enterprises are important partners in the value chains here, and also as independent providers of innovative products, for example in the fields of environmental technology and renewable energy.
MVĮ dėl savo artumo rinkai ir lankstuma pateikia ypač daug inovacinių produktų ir paslaugų ir yra techninės pažangos variklis.
SMEs, by virtue of their proximity to markets and their flexibility, produce a particularly large number of innovative products and services and help to drive technology forwards.
Todėl nereikėtų pamiršti MVĮ ir atsižvelgiant į jų poreikius teisės aktuose turėtų būti nustatytos atitinkamos pagrindinės sąlygas.
For that reason, SMEs must not be neglected in the promotion of innovation and must have appropriate regulatory frameworks tailored to their needs.
Pranešėjo nuomone taip pat neįmanoma per daug sureikšminti ir inovacinių grupių svarbą.
In that regard, the rapporteur also considers that the importance of innovation clusters cannot be overstated.
Sutelkiant įvairių lygmenų veiksmus reikia toliau plėsti pasaulinio lygio iš dalies ES veikiančias grupes, kad jos galėtų išsaugoti savo vyraujančią padėtį ir, jei įmanoma, toliau ją stiprinti.
World-class clusters – and some such already exist in the EU – need to be further developed, by means of cooperation at all levels, so that they can sustain and, wherever possible, build on their leading role.
Glaudžiai bendradarbiaujant didelėms bei mažosioms įmonėms ir universitetams bei mokslinių tyrimų įstaigoms grupės galėtų padėti sukurti naujus socialinės bei ekonominės ir pramoninės svarbos sektorius, kurie Europos regionus padarytų patrauklesniais.
Within cohesive partnerships involving large and smaller companies as well as universities and other research institutions, clusters can help to generate new sectors of major socio-economic and industrial relevance, thus making Europe’s regions more attractive.
Todėl pranešėjas mano, kad būtina, jog atnaujinta ES inovacijų strategija apimtų esamų ir naujų grupių skatinimo koncepcijas.
The rapporteur therefore considers that the revised EU innovation strategy needs to include ideas for promoting existing and new clusters.
Ypač reikėtų pagerinti pagrindines grupių tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygas, pavyzdžiui, skleidžiant gerosios patirties pavyzdžius.
In particular, the framework conditions for cross-border inter-cluster cooperation – through dissemination of best practices, for example – should be enhanced.
Atsižvelgiant į ateityje spręstinas visuomenės problemas, šių lėšų nepakanka.
Given the social challenges that lie ahead, this is insufficient.
Todėl pranešėjas ragina padidinti inovacijoms iš ES biudžeto skiriamų lėšų dalį.
The rapporteur therefore calls for an increase in the EU budget for innovation.
Į tai turėtų būti atsižvelgta rengiant 2014–2020 m. finansinę perspektyvą, kurią ketinama pradėti rengti šių metų metų pabaigoje.
This should be reflected in the planning process in connection with the 2014-2020 Financial Perspective, which is to begin at the end of 2010.
Taip pat ir atsižvelgiant į finansų ir kreditų krizę svarbu skirti daugiau lėšų ir Bendrijos, ir nacionaliniais lygmenimis bei sukurti naudoti parankias finansavimo priemones, kad būtų padidintas įmonių gebėjimas diegti inovacijas.
Moreover, and especially against the backdrop of the financial crisis and the credit crunch, it is crucially important for companies' innovative capacity that more funding should be made available at both EU level and national level and that financial instruments should be created which are tailored to the needs of their users.
Bet kuriuo atveju reikėtų tikslingiau teikti paramą.
In any event, financial support must be better targeted.
Lėšų išskaidymas daygybei tikslų ir specialioms ES iniciatyvoms nepasiteisino.
Splitting the resources across a range of objectives and a large number of specific EU initiatives has not been shown to be effective.
Taigi reikia rasti ir (arba) sustiprinti inovacijų finansavimo priemonių sąveiką. lėšos turėtų būti skirtos toms sritims, kuriose vadinamojo sverto poveikis yra didžiausias.
In this regard, synergies between the various support measures for innovation need to be identified and/or reinforced.
Pagrindinis kriterijus turi būti Europos pridėtinės vertės kūrimas.
Funding must be directed to those areas where the leverage effect is greatest and the key criterion here must be added value for Europe.
Pranešėjas mano, kad siekiant padidinti inovacijų politikos veiksmingumą reikia geriau koordinuoti, veiksmingiau susieti ir griežčiau valdyti įvairias paramos priemones.
The rapporteur considers that, in order to make innovation policy more effective, the various support instruments need to be better coordinated and properly linked, with a leaner management structure.
Naudotojų požiūriu daugelis ES lygmeniu veikiančių subjektų veiksmai prieštarauja vieni kitiems.
The multiplicity of EU bodies involved is also counterproductive from the standpoint of companies applying for support.
Naudotojams reikalinga aiški informacija, kokias paramos priemones, kokiais lygmenimis ir kokioms priemonėms galima naudoti.
Users of the system need clear information about which support instruments are available, at which levels and for what types of measure.
ES lygmeniu taip pat reikia geriau koordinuoti veikėjų veiksmus.
At EU level, too, closer coordination is required.
Inovacijų politiką ES Komisija turėtų traktuoti kaip Bendrijai reikšmingą klausimą.
Innovation policy should be a collective concern of the Commission.
Todėl būtina horizontaliu lygmeniu koordinuoti veiksmus ES Komisijoje, kad būtų užtikrintas glaudus Mokslinių tyrimų ir Įmonių generalinių direktoratų bendradarbiavimas.
Cross-sectoral coordination within the Commission is therefore needed to ensure that the Research DG and the Enterprise and Industry DG cooperate closely.
Tai itin svarbu atsižvelgiant į sričių pasidalijimą ES Komisijoje ir į pagrindų programų peržiūrą ateityje.
This is particularly important in the context of the redistribution of portfolios in the Commission and the impending update of the framework programmes.
Be valstybės finansavimo reikėtų skatinti ir privačias investicijas į inovacijas.
Alongside support from the public purse, private-sector investment in innovation needs to be encouraged and promoted.
Ypač rizikos kapitalas ankstyvuoju ir plėtros etapu atlieka ypatingą vaidmenį ne tik didelėms įmonėms siekiant gerų inovacijų kūrimo rezultatų.
Risk capital, especially during start-up and expansion, plays a key role in determining whether companies can innovate successfully – and that applies not just to large companies.
Sukūrus tinkamą rizikos kapitalo finansavimo struktūrą, taip pat ir mažoms įmonėms papildomai prie subsidijų paramos bus galima sukurti kitų paskatų diegti inovacijos.
There is no doubt that risk-capital financing, when properly structured, can also be an incentive to innovation for smaller companies, alongside the provision of subsidies.
Nors parengus Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą buvo iš dalies nustatytos lengvatinės sąlygos, tačiau reikėtų pasinaudoti artėjančia šio pagalbos teikimo pagrindų dokumento peržiūra, kad būtų išnaudotos visos šios priemonės galimybės, taip pat ir netechnologinių inovacijų atžvilgiu.
While the introduction of a general Block Exemption Regulation has already eased conditions in some respects, the impending review of the support framework should be used as an opportunity to exploit the innovation-promoting potential of this tool, inter alia for non-technology-related innovation.
Taip pat reikėtų patikrinti, ar galiojanti pagalbos teikimo sistema nekels kliūčių pagrindinių technologijų finansavimui.
There is also a need to check that the current system of subsidies will not impede the new approach of promoting key enabling technologies.
Būtina išvengti įmonių veiklos perkėlimo dėl blogų pagalbos teikimą reglamentuojančių pagrindinių sąlygų.
The risk of companies moving elsewhere because the legal framework conditions for support are unfavourable must be avoided at all costs.
Be to, pranešėjas mano, kad gerinant MVĮ inovacijų finansavimo galimybes visada reikia numatyti mažesnę biurokratinę naštą.
The rapporteur also considers that enhanced innovation support for SMEs must be accompanied by a reduction in red tape.
Be kalbinių problemų, didžiausios problemos dažnai susijusios su itin didelėmis personalo sąnaudomis norint pateikti paraišką ir dideliu klaidų skaičiumi bei atitinkamai didele finansine rizika.
Apart from language difficulties, the main problems are often the staff-intensive nature of application procedures and the high failure rate, with a correspondingly high financial risk.
Taigi reikėtų supaprastinti paraiškų teikimo procedūrą ir, prireikus, sumažinti ataskaitų teikimo įsipareigojimus.
Application procedures therefore need to be simplified and reporting obligations, where applicable, need to be eased.
Siekiant užtikrinti gebėjimą diegti inovacijas, lemiamą reikšmę turi intelektinės nuosavybės apsauga, tačiau įmonių pagrindinės sąlygos, ypač atsižvelgiant į atsirandančias išlaidas, dar nėra patenkinamos.
The protection of intellectual property is a key factor in companies’ capacity to innovate but the framework conditions under which they operate (particularly with regard to the costs involved) are not yet satisfactory.
Bendrijos patentas yra svarbus žingsnis šia linkme ir reikėtų kuo greičiau jį įvesti.
The Community patent constitutes an important advance on this front and it ought to be adopted at the earliest possible date.
Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad reikėtų papildomai ieškoti kitų, trumpalaikių įgyvendinamų priemonių.
However, there is also an evident need to identify other instruments that can be applied in the short term.
Taip pat dėl gebėjimo diegti inovacijas reikšmės ES konkurencingumui svarbu investuoti į kvalifikuoto personalo mokymą bei kvalifikacijos kėlimą ir šios investicijos neturėtų būti mažinamos.
Given the impact of innovation capacity on EU competitiveness, investment in training and further training for skilled staff is also crucially important and it ought not to be cut.
Siekdama išlikti pasaulinėje konkurencinėje kovoje, ES turėtų dėti visas pastangas, kad sukurtų kuo patrauklesnę aplinką mokslininkams ir mokslo darbuotojams, ypač užtikrindama jų judumą.
If the EU is to hold its own in global competition, it must do all it can to make conditions in Europe as attractive as possible to researchers and skilled workers, especially in relation to their mobility.
Mokslinių tyrimų sričių žinių trikampis – moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas – turi būti suvokiamas kaip visuma ir negali būti išskaidytas, nes priešingu atveju nukentės inovacijų diegimo tvarumas, taigi ir gamybos tvarumas.
The three sides of the knowledge triangle – education, research and innovation – must not be separated, otherwise innovation and, in turn, production will become less sustainable.
dėl Bendrijos naujovių politikos besikeičiančiame pasaulyje
on Community innovation policy in a changing world
Pranešėjas: Mitro Repo
Rapporteur: Mitro Repo
6. ragina Komisiją kurti naujus naujovių rodiklius, įskaitant netechnologinius aspektus, kurie tinkamesni vis labiau žiniomis paremtoms paslaugų ekonomikoms;
Calls on the Commission to develop new innovations indicators, including non-technological aspects, which are better suited for increasingly knowledge-based service economies;
8. pabrėžia, kad naujovė pirmiausia yra naujybė, atitinkanti vartotojų ir rinkos poreikius; todėl ragina Komisiją užtikrinti didesnį vartotojų poreikių, kurie yra varomoji naujovių jėga, viršenybės pripažinimą;
Stresses that innovation is first and foremost a novelty that addresses consumers’ and market needs; asks the Commission, therefore, to ensure better recognition of the primacy of consumers’ demands as a driving force for innovation;
BVP moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai; pabrėžia mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo svarbą ekonomikos krizės laikais, nes tai ilgos trukmės laikotarpiu skatins kurti darbo vietas;
Calls on the Member States to increase their R&D funding in order to achieve the goal set in Barcelona in 2002 of spending 3% of GDP on R&D by 2010; emphasises the importance of research and innovation funding in times of economic crisis, as this will enhance job creation in the long run;
dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos institucinių aspektų
on the institutional aspects of the accession of the European Union to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms
Pranešėjas: Ramón Jáuregui Atondo
Rapporteur: Ramón Jáuregui Atondo
Nuomonės referentė(*):
Rapporteur for the opinion (*):
Kinga Gál , Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
Kinga Gál , Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
PILIEČIŲ LAISVIŲ, TEISINGUMO IR VIDAUS REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ (*) .11
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (*) 11
UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ...................................................................16
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................16
(*) Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
(*) Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 216 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalį, 218 straipsnio 8 dalį ir 218 straipsnio 10 dalį ir Protokolą dėl Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalies dėl Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK),
– having regard to Article 6(2) of the Treaty on European Union, Articles 216(2), 218(6), 218(8) and 218(10) of the Treaty on the Functioning of the European Union and the Protocol on Article 6(2) of the Treaty on European Union concerning the accession of the Union to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (hereafter referred to as the ECHR),
– atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2010 m. sausio 14 d. sprendimą, kuriuo leidžiama taikyti Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnį (darbo su susijusiais komitetais procedūra)
– having regard to the decision of the Conference of Presidents of 14 January 2010 authorising the application of Rule 50 of the Rules of Procedure (procedure with associated committees)
Pirmininkų sueigos posėdžio protokolas, PE 432.390/CPG, 9.1 punktas. ,
Minutes of the meeting of the Conference of Presidents, PE432.390/CPG, point 9.1 ,
– atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Užsienio reikalų komitetų nuomones ( A6-0144/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinions of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Foreign Affairs ( A7-0144/2010 ),
A. kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, remdamasis nuo 1970 m. gruodžio 17 d. sprendimo Internationale Handelsgesellschaft
A. whereas, in case law which has remained consistent since the judgments in Case 11-70 Internationale Handelsgesellschaft mbH [1970] ECR
B. kadangi vykdydamas šiuos savo įgaliojimus Europos Sąjungos Teisingumo Teismas vadovaujasi visoms valstybėms narėms bendromis konstitucinėmis tradicijomis ir tarptautinėmis žmogaus teisių apsaugos sutartimis, prie kurių yra prisijungusios valstybės narės, kaip antai EŽTK,
B. whereas in so doing the Court of Justice of the European Union draws its inspiration from the constitutional traditions common to the Member States and from international instruments concerning the protection of human rights to which the Member States have acceded, such as the ECHR,
D. kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas skiria ypatingą dėmesį Europos žmogaus teisių teismo praktikos raidai, ir tai rodo didėjantis sprendimų, kuriuose pateikiamos nuorodos į EŽTK nuostatas,
D. whereas the Court of Justice of the European Union devotes particular attention to the development of the case law of the European Court of Human Rights, as demonstrated by the growing number of judgments which refer to provisions of the ECHR,