natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kad galėtumėte suvokti šios problemos sudėtingumą, visų pirma pateiksiu jos apibrėžtį, tada paskatinsiu pamąstyti apie sunkumus ją sprendžiant su šalimi partnere ir pagaliau išsamiau paaiškinsiu šiame pranešime pateikiamas rekomendacijas.
To enable you share the acuity of this problem, I will first provide you with a definition of it, than invite you to reflect upon the difficulty of addressing it with the partner country, and, at last, elaborate more on the recommendations I have made in this report.
Netarifinių kliūčių apibrėžtis
Definition of Non-Tariff Barriers (NTBs)
http://www.wto.org/english/thewto_e/glossary_e/ntbs_e.htm , arba Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) glosarijuje, kuris pateikiamas šiuo adresu:
Fore more information, refer to the WTO online glossary that be found at http://www.wto.org/english/thewto_e/glossary_e/ntbs_e.htm, or to the OECD glossary available at:
Antroji rūšis apima netiesioginę įtaką kainoms darančius veiksnius, pvz., importo licencijų suteikimą, importo kvotas ir vadinamuosius savanoriškus eksporto apribojimus.
licensing , import quotas and ‘voluntary’ export restraints.
Juos gali papildyti platinimo apribojimai arba kita nekonkurencinė praktika ir draudimai, kurie taip pat gali iškraipyti prekybą.
This can be complemented by restraints on distribution or other non-competitive practices and prohibitions that can also distort trade.
Problemos sudėtingumas
The Complexity of the Matter
Netarifinės kliūtys yra techninė, sudėtinga ir politiniu požiūriu jautri problema, nes kai kurias iš šių priemonių vyriausybės taiko norėdamos apsaugoti taip vadinamuosius viešuosius interesus.
NTBs are technical, complex and politically sensitive because some of these measures are being implemented by Governments in the so-called public interest.
Pavyzdžiui, techninės taisyklės, minimalūs standartai ir sertifikavimo sistemos, susiję su sveikata ir vartotojų saugumu, negali savaime būti laikomi prekybos kliūtimis, nes jie gali būti taikomi, kad būtų pasiekta teisėtų politikos tikslų.
For instance, technical regulations, minimum standards and certification systems regarding health and consumer safety may not per se constitute barriers to trade, as they can be implemented to meet legitimate policy goals.
Vis dėlto būtent dėl jų galimo teisėto pobūdžio kai kuriomis aplinkybėmis šių rūšių politinės priemonės naudojamos netinkamai ir jas sunku pašalinti.
However, it is precisely because of their potentially legitimate nature that in some circumstances these sorts of policy instruments are being misused, and it is difficult to remove them.
Netarifinės kliūtys yra mažų mažiausiai keblus politinis pasaulio prekybos klausimas.
The NTBs are the political ‘hot potatoes’ of global trade to say the least.
Taigi, siekiant teisėtas saugos priemones atskirti nuo paslėpto protekcionizmo, atrodo svarbu, kad Europos Sąjunga, kuri turi išimtinę kompetenciją prekybos ir investicijų srityse, siekdama netarifinių kliūčių temą padaryti centrine tarptautinių derybų, kuriose prekyba susipina su politika, tema, turėtų netarifinių kliūčių klausimą traktuoti kaip holistinės strategijos dalį, ir dėdama diplomatines pastangas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba, ir palaikydama intensyvesnį dialogą dėl reguliavimo su ES prekybos partnerėmis, ypač su tomis, kurios turi strateginę svarbą.
Therefore, in view of separating the legitimate safety measures from disguised protectionism, it seems to me that the European Union, which has exclusive competence over trade and investment, should address NTBs as part of a holistic strategy bringing together both a diplomatic effort to be pursued in close cooperation with the European External Action Service, and an enhanced regulatory dialogue with EU’s trade partners, especially the strategic ones, in order to put NTBs at the heart of international negotiations where trade and politics intermingle.
Rekomendacijos, kaip išvengti šios problemos ir kaip ją išspręsti
Recommendations to Prevent and Solve the Problem
A. Prevencinės priemonės
A. Preventive Measures
Aš siekiu, kad Komisija, siekdama pašalinti arba bent jau sumažinti netarifinių kliūčių ribojamąjį poveikį Europos įmonių gebėjimams patekti į užsienio rinkas, veiktų iniciatyviai.
My objective is to see the Commission act proactively to remove or at the very least reduce the restrictive impact of NTBs on the capacity of European businesses access foreign markets.
Mano nuomone, tai turi būti pagrindinis ES prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ prioritetas.
In my view, this shall be a top priority of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy.
Komisija turėtų netarifinių kliūčių klausimą iškelti kartu su visomis ES prekybos partnerėmis, ypač svarbu, kad ji šį klausimą nagrinėtų su strateginėmis partnerėmis, su kuriomis ES vykdo daugiausia prekybos.
The Commission should raise the question of NTBs with all EU’s trading partners, but more importantly with the strategic ones with which the EU realises the bulk of its trade.
ES taip pat turi atidžiai persvarstyti savo pačios prekybos priemones, siekdama panaikinti visas atvirai ir laisvai prekybai trukdančias neteisėtas kliūtis ir tapti tikra lydere kovojant su netarifinėmis kliūtimis.
The EU should also carefully review its own trade measures in order to lift all illegitimate hindrances to open and free trade, and become a true frontrunner in the anti-NTB fight.
Be to, Komisija turėtų traktuoti šią problemą kaip savo darbotvarkės PPO dalį.
Moreover, the Commission should address this problem as part of its WTO agenda.
Esamo PPO susitarimo dėl techninių kliūčių prekybai
The periodical reassessment of the existing WTO Agreement on Technical Barriers to Trade (the ‘TBT Agreement’)
Susitarimas dėl techninių kliūčių prekybai priimtas 1994 m. kaip PPO derybų Urugvajaus raundo dalis.
The TBT Agreement was adopted in 1994 as part of the Uruguay Round of WTO negotiations.
Juo atnaujinamas ankstesnis susitarimas, 1979 m. pasiektas per Tokijo raundą ir žinomas kaip Standartų kodeksas, įsigaliojęs 1980 m. sausio 1 d.
It updated an earlier agreement reached in 1979 during the Tokyo Round known as the ‘Standards Code’ that entered into force on 1 January 1980.
Susitarimą dėl techninių kliūčių prekybai galima rasti PPO interneto svetainėje adresu: http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , kuriame skatinami tarptautiniai reguliavimo standartai, kurie padeda apsaugoti kiekvienos šalies teisėtus interesus, periodinės peržiūros turėtų būti naudojamos siekiant suteikti naujų progų ištirti galimybę taikyti naujus tarptautinius standartus ir gerą reguliavimo praktiką.
The TBT Agreement can be found on the WTO website at http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , which promotes international regulatory standards that allow for the protection of legitimate interests of each country, should be used to provide new opportunities to explore the possibility of new international standards and good regulatory practice.
Siekiant šio tikslo, taip pat atrodo tinkama numatyti techninių taisyklių derinimo ar abipusio pripažinimo principo skatinimą.
To this aim, it also seems appropriate to envisage promoting the harmonisation of technical rules or the mutual recognition principle.
Rekomenduočiau, kad Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), vykdydamos su PPO susijusią politiką, taip pat kartu su ES prekybos partnerėmis imtųsi aktyviai kovoti su netarifinėmis kliūtimis.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
Žinau, kad ši užduotis sunki, tačiau tai neturi būti priežastis pasiduoti sprendžiant šią problemą per tarptautines dvišales ar daugiašales prekybos derybas.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti visoms vykstančioms ir būsimoms deryboms dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS), kuriose dalyvauja ES.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Neturiu jokių abejonių dėl paties Europos Parlamento įsipareigojimo šiam klausimui teikti pirmenybę jo politikos darbotvarkėje, kai vertinami prekybos susitarimai prieš sutinkant, kad jie būtų sudaryti.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
B. Taisomosios priemonės
B. Corrective Measures
Kalbant apie ES ir trečiųjų šalių LPS, svarbu užtikrinti, kad šiuose susitarimuose būtų užtikrinamas pakankamas abipusiškumas, susijęs su patekimu į rinką, ir abipusė nauda abiem susitarimo šalims.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Be to, man atrodo tinkama numatyti į kiekvieną LPS įtraukti dvišalę apsaugos sistemą, apimančią tinkamas, su PPO suderinamas ištaisomąsias priemones, kuriomis siekiama išvengti žalos ar žalos grėsmės Europos įmonėms ir teisėtiems prekybos partnerės interesams, palaipsniui stengiantis vis labiau laikytis laisvosios prekybos principo.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Dvišalės ir daugiašalės derybos taip pat yra gera proga Komisijai sustiprinti bendradarbiavimą reguliavimo srityje su pagrindinėmis ES prekybos partnerėmis kaip aukšto lygio dialogų, kurie turėtų būti naudojami siekiant skatinti tarptautinių standartų lygiavertiškumą ir konvergenciją visuose sektoriuose, įskaitant viešuosius pirkimus, dalį.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Pagrindinis šių veiksmų tikslas – riboti ginčus ir su jais susijusias Europos įmonių patiriamas sąnaudas, nedarant žalos taip sukurtos reguliavimo aplinkos kokybei.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
Siekdama pagerinti bendrą informuotumą apie netarifines kliūtis ir motyvuoti įmones ir viešosios valdžios institucijas su jomis kovoti, Komisija turėtų taip pat surinkti informaciją iš PPO, EBPO ir visų kitų susijusių tarptautinių prekybos organizacijų apie padarytą ar daromą darbą siekiant išaiškinti galimą ryšį tarp netarifinių kliūčių ir potencialių rinkų dalių praradimo bei šio reiškinio poveikį galimam ar esamam darbo vietų praradimui.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
Taigi taip pat norėčiau, kad Komisija ištirtų galimybę sukurti ir įdiegti išankstinio perspėjimo sistemą, skirtą netarifinėms kliūtims nustatyti siekiant stiprinti esamas analitines priemones, kad būtų galima atlikti kokybinį šios problemos poveikio vertinimą.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
Per tam tikrą laiką taip būtų galima pereiti prie rezultatų suvestinės, parengtos naudojant netarifinių kliūčių kenksmingumo vertinimo rodiklius, grindžiamus, pavyzdžiui, Prekybos kliūčių reglamento
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
10 straipsnyje nustatytais veiksniais, kuriais būtų galima paremti skundą pagal Prekybos kliūčių reglamentą.
(TBR) that constitute the supporting elements of a TBR complaint .
Komisija, ypač Prekybos generalinis direktoratas, turėtų vykdyti informavimo kampaniją ir reguliariai rengti seminarus, skirtus ES įmonėms ir eksportuotojams, siekiant padėti jiems prireikus pateikti skundą pagal Prekybos kliūčių reglamentą.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Šis skundas tebėra galiojanti priemonė pateikti preliminarius prekybos kliūčių įrodymus arba pranešti apie kitokią nesąžiningą prekybos praktiką, kaip antai netarifinės kliūtys, taikomą kitoje šalyje, kuri daro komercinę žalą Europos įmonei Europos Sąjungoje arba toje užsienio šalyje
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Reikalingą informaciją apie skundą pagal Prekybos kliūčių reglamentą galima rasti Komisijos (Prekybos GD) interneto svetainėje šiuo adresu: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Siekiant apibendrinti, galima pasakyti, kad prekybos liberalizavimo privalumai labiausiai jaučiami tose šalyse, kurios panaikino tarifus ir netarifines kliūtis, siekdamos visapusiškai naudotis atviros rinkos galimybėmis, tačiau apsisaugojo nuo galimo neigiamo išorinio plataus liberalizavimo poveikio abipusiškai susitardamos su savo prekybos partnerėmis dėl kai kurių pereinamuoju laikotarpiu taikomų išimčių.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Šis pereinamasis laikotarpis gali būti tinkamas laipsniško perėjimo laikotarpis, apsaugantis kiekvienos partnerės ekonomikos tam tikrus jautrius sektorius siekiant ekonomiką laipsniškai pritaikyti ir parengti pasaulinei konkurencijai prieš jai atsiveriant.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Geros prekybos atvirumo ir laikino rinkos uždarymo pusiausvyros radimas yra sunkiai subalansuojamas tikslas, kurio ES prekybos derybų dalyviai turi siekti visose prekybos derybose, ypač dėl LPS.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
dėl kliūčių tarptautinei prekybai ir investavimui
on trade and investment barriers
Nuomonės referentė: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
3. ragina Komisiją įtraukti trečiųjų šalių, kurios yra didžiosios eksporto rinkos, muitines ir atsakingas valdžios institucijas siekiant, kad per griežtos ar nereikalingos ES pagamintų ar surinktų produktų tikrinimo procedūros, kaip pvz., JAV reikalavimas skenuoti 100 proc. krovinių konteinerių, būtų mažiau naudojamos kaip netarifinės ir paslėptos kliūtys prekybai;
Calls on the Commission to engage with the customs and other competent authorities of third countries which constitute major export markets with the objective of reducing the use in connection with EU-manufactured or assembled products of overly stringent or unnecessary inspection procedures, such as the US requirement for 100% scanning of cargo containers, which act as a non-tariff and hidden barrier to trade;
6. ragina Komisiją užtikrinti, kad nustatydamos standartus trečiosios šalys laikytųsi Techninių prekybos kliūčių susitarimo ir sukurti sąžiningo ir teisingo sektorių, kuriems taikomos išimtys, standartų nustatymo skatinimo strategijas;
Urges the Commission to ensure third-party compliance with the Technical Barriers to Trade Agreement when setting standards and to devise strategies to incentivise fair and equitable standard-setting in those sensitive areas where derogations apply;
Pabrėžia svarbų bendro investavimo vaidmenį palengvinant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdant ilgalaikius vidaus investicinius projektus ir ragina Komisiją toliau skatinti trečiųjų šalių prieigą prie ES bendrųjų programų;
Stresses the important role of joint investment in facilitating research and development in long-term inward investment projects, and calls on the Commission to continue its efforts to promote access by third countries to EU framework programmes;
13. rekomenduoja apsvarstyti galimybę imtis reguliavimo priemonių, skirtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų sutartys dėl projektų, finansuojamų ES subsidijomis, nebūtų sudaromos su nei Viešųjų pirkimų susitarimo (VPS), nei dvišalių rinkos atvėrimo susitarimų nepasirašiusių trečiųjų šalių valstybinėmis įmonėmis, arba kad tokiais atvejais ES galėtų pareikalauti subsidijas grąžinti;
Recommends looking into regulatory means of ensuring that public procurement contracts for projects funded with EU subsidies may not be awarded to state-owned undertakings from third countries which have signed neither the Government Procurement Agreement (GPA) nor bilateral mutual market-opening agreements, or alternatively that in such cases the EU may demand repayment of the subsidies;
16. primena tiesioginių užsienio investicijų svarbą Europos ekonomikai ir tai, kad Europoje investuojantiems užsienio investuotojams reikia sukurti stabilią ir patrauklią aplinką bei visoje Europoje skatinti atvirą investicijų aplinką; tačiau mano, kad siekiant abipusės naudos reikėtų Europos lygmeniu įvertinti šių investicijų poveikį vidaus rinkai, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam neigiamam poveikiui Europos inovacijai ir praktinėms žinioms kai kuriuose strateginiuose sektoriuose.
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
dėl Europos kino skaitmeninių technologijų eroje
on European cinema in the digital era
Pranešėjas: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,
– having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. priimtą Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
OL L 323, 2005 12 9, p.
OJ L 323, 9.12.2005, p.
OL C 323, 2010 11 30, p.
OJ C 323, 30.11.2010, p.
OL C 31, 2009 2 7, p.
OJ C 31, 7.2.2009, p.
Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl analoginių ir skaitmeninių technologijų eros Europos kino paveldo srityje kylančių uždavinių (Antroji Rekomendacijos dėl kino paveldo įgyvendinimo ataskaita) (SEC(2010) 0853),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– atsižvelgdamas į savo 2002 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl galimybių pasiekti geresnę Europos filmų apyvartą vidaus rinkoje ir šalyse kandidatėse
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
OL C 104, 2011 4 2, p.
OJ C 104, 2.4.2011, p.
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Priimti tekstai, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę ( A7‑0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. kadangi kultūra sudaro esminį Europos tapatybių ir bendrų vertybių pagrindą;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. kadangi kultūra yra viena iš pagrindinių šiuolaikinių diskusijų dėl tapatybės, socialinės sanglaudos ir žiniomis paremtos ekonomikos plėtojimo temų, kaip nurodoma UNESCO 2001 m. visuotinėje deklaracijoje dėl kultūrų įvairovės;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. kadangi visi asmenys turi teisę dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime ir grožėtis meno kūriniais ir kadangi, be to, kino menas padeda žmonėms pažinti vienas kitą, dalytis ta pačia žmogiška patirtimi ir prisidėti prie Europos tapatybės kūrimo;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. kadangi investuojant į kultūrą gaunami ilgalaikiai, nematerialūs, kelioms kartoms naudą nešantys rezultatai siekiant formuoti Europos tapatybę;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. kadangi Europos audiovizualinis sektorius, įskaitant kiną, sudaro didelę ES ekonomikos dalį ir turėtų būti konkurencingesnis pasaulio lygmeniu;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. kadangi Europos filmai yra svarbi kultūros dalis, kuria skatinamas dialogas ir supratimas, įkūnijamos ir rodomos Europos vertybės ES viduje ir už jos ribų, taip pat atliekamas svarbus vaidmuo siekiant išsaugoti ir remti kultūrų bei kalbų įvairovę;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;