natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nesėkmė yra nuolatinė grėsmė ir reikalauja aukų: atsiranda maitinimosi sutrikimų, psichinių ligų, savigarbos trūkumo ir kt.
Failure is a constant threat, and failure demands its sacrifice: eating disorders, mental illness, low self-esteem, etc.
Savigarba sumažėja iki siekio atitikti iš anksto nustatytus lyčių reikalavimus.
Self-dignity is reduced to conforming to a pre-established gender framework.
Tyrimai rodo, kad reklamoje pateikiamų lyčių stereotipų sukurtos normos sudaiktina žmones, nes ir moterys, ir vyrai (nors iki šiol moterys yra labiau nukentėjusios) vaizduojami kaip daiktai.
Research shows that the norms created by gender stereotypes in advertising objectify people, in the sense that both women and men - although women have suffered more up until now - are represented as objects.
Jei žmogus laikomas daiktu, jam iškyla smurto ir įžeidinėjimų grėsmė.
Reducing a human to an object leaves the individual exposed to violence and insults.
Žmonių sudaiktinimas reklamoje yra itin svarbus asmeniui kuriant savo tapatybę ir siekiant nustatyti, kaip tam tikras įvaizdis suvokiamas kaip normalus.
Objectification in advertising is of key importance for the process by which an individual builds his/her identity and for how an image is perceived as 'normal'.
Stereotipų kūrimas susijęs su vyrais ir moterimis ir jų tarpusavio santykiais.
Stereotyping relates to ideas about women and men and the relationships between them.
Stereotipų kūrimas reklamoje taip pat laikomas galios panaudojimo priemone.
Stereotyping in advertising is also seen as an instrument of power.
Lyčių lygybės politikos tikslas – pasiekti, kad visi galėtų formuoti visuomenę ir kurti savo gyvenimą.
The objective of gender equality policy is for everyone to have the power to shape society and their own existence.
Šio tikslo siekti trukdo nuolatinis sudaiktinimas ir stereotipiniai pranešimai.
Constant exposure to objectifying and stereotyped messages impedes this objective.
Komerciniai pranešimai daro dar didesnę įtaką vaikų ir jaunimo kultūrai.
Commercial messages are playing an ever more dominant role in child and youth culture.
Kaip žinome, ši įtaka apima daugiau nei vien tik prekių pirkimą.
We know that this influence extends way beyond the purchase of goods.
Ji apima vaikų nuomonę apie save, aplinką, kultūrą ir ypač smurtą.
They condition children's views about themselves, their environment, their culture and, especially, violence.
Reklamoje vaizduojami lyčių vaidmenys yra itin svarbūs, nes vaikai dar tik formuoja savo vertybes ir požiūrį į lyčių vaidmenis bei ieško savo tapatybės.
The image of gender roles conveyed by advertising is especially significant in that children are at the stage of developing their values and attitudes regarding gender roles, and of seeking their own identity.
Susiduriame su rizika netekti pasikliovimo savimi, kurį ugdome remdamiesi žmonių santykiais ir meile, ir patekti į visiškai ekonominę aplinką, kurioje žmonės, pirkdami daiktus, įgyja netikrą saugumo jausmą.
We run the risk of moving away from a self-reliance built up through human relationships and love to a strictly economic condition in which individuals purchase a false sense of security through the possession of objects.
Į pažeidžiamas situacijas jau patekę vaikai – tai tie vaikai, kurie labiausi atviri šiai įtakai.
Children already in vulnerable situations are those most open to this influence.
„Mergaitė ar berniukas?“ – tai pirmasis klausimas gimus vaikui.
"Is it a boy or a girl" is the first question asked when a child is born.
Ir taip prasideda naujagimio, kuris užaugs ir taps visuomenės nariu, ugdymo procesas.
This already kicks off the education process for the newborn child that will now grow and develop into a member of society.
Kiekviena visuomenė turi savo lūkesčius, įskaitant su lytimis susijusius lūkesčius ir įvaizdžius.
Each society has its expectations, including expectations and images that are tied to gender.
Jau čia yra tam tikras modelis, o pati lyčių stereotipų kūrimo sąvoka apima pernelyg didelį sukurtų lyčių skirtumų akcentavimą.
There is already a model there and the very concept of gender stereotyping involves exaggerating fabricated differences between the sexes.
Laikoma, kad viena lytis geriau nei kita atlieka tam tikras užduotis visuomenėje, ir nepaisoma asmenybių skirtumų.
It is to consider that one sex is "better" than the other at carrying out certain tasks in society and to ignore differences between individuals.
Dėl to kyla didelė problema, nes taip sukuriami principai, kas yra normalu atitinkamoms lytims.
It creates a major problem by establishing the frameworks for what is "normal" for the respective sexes.
Renkantis kelią, kuris neatitinka tam tikros lyties, pvz., švietimo srityje, gali būti labai apribojamas asmens pasirinkimas.
Choosing a path that does not correspond to one's gender, in the field of education for example, can seriously restrict the choices made by an individual.
Todėl labai sunku pakeisti nusistovėjusius modelius.
It is therefore difficult to change the template.
Tačiau būtent todėl reikia kovoti su struktūriškai įtvirtintu mus supančiu moterų ir vyrų stereotipiniu vaizdavimu.
This is why it is necessary to combat the structurally embedded stereotype images of women and men we find all around us.
To reikėtų siekti taikant informavimo ir informuotumo didinimo priemones.
This should be achieved through information and awareness-raising measures.
Yra daug būdų, kaip tai padaryti, tačiau veikti reikia visuose visuomenės sluoksniuose, taikant struktūrinį metodą, kuris padėtų nagrinėti lyčių galios santykius.
There are many ways of doing this, but the action has to permeate all levels of society, by adopting a structural approach that analyses gender power relations.
Lyčių stereotipai dažnai kuriami reklamoje didelėms įmonėms siekiant finansinio pelno, ir šiame procese asmens tapatybės paieškos susijusios su jo vartojamų prekių ir paslaugų, kuriomis jis naudojasi, pobūdžiu ir apimtimi.
Gender stereotypes often exist in advertising to the financial gain of big business, in that an individual's search for identity is linked to the nature and volume of the goods and services he/she consumes.
Akivaizdu, kad reikėtų atsižvelgti į tikrus, t. y. biologinius, lyčių skirtumus, tačiau išeigos tašku turi būti suvokimas, kad žmonės turi daugiau panašumų nei skirtumų.
It is self evident that real, e.g. biological, differences between the sexes should to be taken into consideration and individual needs also play a role, but the point of departure must be the realisation that we as humans have more similarities than differences.
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. , iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir Nr. 1100/2006
on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011 and amending Regulations (EC) No 552/97, No 1933/2006 and Commission Regulations (EC) No 964/2007 and No 1100/2006
Iš dalies keičiamuose aktuose esamos nuostatos tekstas, kurio Komisija nepakeitė, bet nori keisti Parlamentas, paryškinamas pusjuodžiu šriftu .
In the case of amending acts, passages in an existing provision that the Commission has left unchanged, but that Parliament wishes to amend, are highlighted in bold .
VYSTYMOSI KOMITETO NUOMONĖ................................................................................30
OPINION of the Committee on Development ......................................................31
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2007)0857 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0857 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu ( C6‑0051/2008 ),
– having regard to Article 133 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0051/2008 ),
– atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Plėtros komiteto nuomonę ( A6-0200/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0200/2008 ),
(1a) Bendroji lengvatų sistema (BLS) nuo pat jos sukūrimo yra viena iš svarbiausių ES prekybos ir plėtros politikos priemonių, kurios tikslas yra padėti besivystančioms šalims sumažinti skurdą gaunant pajamų iš tarptautinės prekybos ir paremti tvariąją plėtrą skatinant pramonės plėtrą ir ūkio diversifikavimą.
(1a) Since its creation, the Generalised System of Preferences (GSP) has been one of the key EU trade and development policy instruments to assist developing countries reduce poverty by generating revenue through international trade and to contribute to their sustainable development by promoting industrial development and the diversification of their economies.
Svarbiausias sistemos tikslas yra padėti besivystančioms šalims sumažinti skurdą.
The first and overall objective of the scheme is to assist developing countries to reduce poverty.
(2a) Svarbiausias ES vystymosi politikos, taigi ir BLS priemonės, tikslas yra didinant besivystančių šalių ūkio diversifikaciją ir jų dalyvavimą pasaulio prekyboje padėti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, panaikinti skurdą, skatinti tvarų vystymąsi ir gerą valdymą besivystančiose šalyse.
(2a) The chief objective of EU development policy and, therefore, of the GSP scheme is to contribute - through a greater diversification of the economies of developing countries and their increased participation in global trade - to the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs), eradication of poverty, promotion of sustainable development and good governance in developing countries.
BLS sukurta ne ES prekybai skatinti, bet siekiant remti besivystančias šalis, ypač mažiausiai išsivysčiusias šalis, pirmenybę teikiant iniciatyvai „Viskas, išskyrus ginklus“.
The GSP scheme is not designed with the objective of furthering EU trade but with the aim of supporting the developing countries and, in particular, the Least-Developed Countries (LDCs) via the Everything But Arms (EBA) preferences.
Todėl naujojo reglamento pradžioje reikėtų konkrečiai nurodyti, kad įgyvendinant ES vystymosi politiką, taigi ir naująjį BLS reglamentą, pirmiausiai siekiama Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir skurdo mažinimo.
It should be specifically underlined at the beginning of the new regulation that the achievement of the MDGs and the reduction of poverty are the chief objective of EU development policy and, therefore, also of the new GSP regulation.
(6a) Norėdama padidinti BLS naudingumą ir veiksmingumą ir leisti besivystančioms šalims pasinaudoti tarptautinės prekybos ir lengvatų teikiamais pranašumais, Europos Sąjunga turėtų siekti suteikti šioms šalims, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, pakankamą techninę pagalbą.
(6a) In order to increase the utilisation rate and the effectiveness of the GSP and to allow developing countries to reap the benefits of international trade and preferential arrangements, the European Union should strive to provide these countries, and in particular the least developed countries (LDCs s), with adequate technical assistance.
Norint padidinti BLS naudingumą ir veiksmingumą, svarbu teikti besivystančioms šalims pakankamą techninę pagalbą.
In order to increase the utilisation rate and the effectiveness of GSP, it is important to provide developing countries with adequate technical assistance.
(8a) Specialioje tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamojoje priemonėje nurodomų konvencijų įgyvendinimas turėtų būti remiamas teikiant techninę pagalbą.
(8a) Support should be given, in the form of technical assistance, for the implementation of the conventions referred to in the special incentive arrangement for sustainable development and good governance.
Besivystančioms šalims, kurios nori prisiimti specialioje skatinamojoje priemonėje reikalaujamus specialius įsipareigojimus ir pareigas, reikia padėti.
Developing countries which are prepared to take on the extra burdens and responsibilities required under the special arrangements should be supported in doing so.
(10a) Besivystančios šalys, kurios atitiks specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės reikalavimus nuo 2008 m. spalio 31 d., turėtų turėti galimybę naudotis papildomomis tarifų lengvatomis nuo tada, kai atitiks šiuos kriterijus.
(10a) Developing countries which meet the criteria for eligibility for the special incentive arrangement to encourage sustainable development and good governance after 31 October 2008 should be entitled to benefit from the additional tariff preferences as soon as they meet those criteria.
Komisija kasmet turėtų priimti sprendimą dėl naujų prašymų.
The Commission should rule on new requests on an annual basis.
Šiame pasiūlyme dėl reglamento nenumatyta jokia priemonė, kad šalis, atitiksianti šiuos kriterijus po 2008 m. spalio 31 d., galėtų pasinaudoti specialia skatinamąja priemone.
The present proposal for a regulation makes no provision for a country which complies with these criteria after 31 October 2008 to request the granting of special incentive arrangements.
Dabartiniame tekste nustatoma, kad prieš teikdama prašymą ji turėtų palaukti 2012 m., kai įsigalios būsimasis reglamentas.
Under the text as it stands at present, such a country would have to await the entry into force of the next regulation in 2012 to make its request.
Kad speciali skatinamoji priemonė ir toliau būtų skatinamojo pobūdžio, svarbiausia suteikti galimybę teikti naujus prašymus.
To ensure that the special incentive arrangement retains its incentive nature, it is essential to keep open the possibility of making new requests.
Siūloma tai daryti kartą per metus.
The frequency proposed is once per year.
(15a) Norėdama išvengti lengvatų sistemos žlugimo, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę kitame reglamente perkelti šiuo metu „jautrių“ produktų kategorijai priklausančias prekes į „nejautrių“ produktų kategoriją.
(15a) In order to prevent the erosion of preferences, the Commission should consider transferring products currently classified as “sensitive” to the “non-sensitive” category in the next regulation.
(19) Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje.
(19) For the sake of coherence in the Community’s commercial policy, a beneficiary country should not benefit from both the scheme and a free-trade agreement, if that agreement covers at least all of the preferences provided for by the present scheme to that country.
(19) Siekiant Bendrijos prekybos politikos nuoseklumo, lengvatas gaunančioms šalims neturėtų būti kartu taikoma sistema ir laisvosios prekybos sutartis, jei minėta sutartis apima bent visas tas lengvatas, kurios tai šaliai numatytos dabartinėje sistemoje, jų įgyvendinimą, ir, esant reikalui, konsolidavimą.
(19) For the sake of coherence in the Community’s commercial policy, a beneficiary country should not benefit from both the scheme and a free-trade agreement, if that agreement covers , effectively implements and, where appropriate, consolidates at least all of the preferences provided for by the present scheme to that country.
Siekiant, kad Bendrijos prekybos politika būtų nuoseklesnė, būtina užtikrinti, kad jeigu sudarius laisvosios prekybos susitarimą tam tikra šalis išbraukiama iš šalių, kurioms pagal dabartinę sistemą taikomos lengvatos, sąrašo, šios lengvatos turi būti ne tik numatytos pagal tokį susitarimą, bet ir veiksmingai įgyvendinamos bei konsoliduojamos.
In order to enhance the coherence of the Community’s commercial policy, it is necessary to guarantee that, where the conclusion of a free-trade agreement leads to a country’s being excluded from the list of beneficiaries of this scheme, such agreement must not only cover but effectively implement and, where appropriate, consolidate the preferences provided for by the present scheme.
(21a) Kilmės taisyklės turėtų būti persvarstytos siekiant atsižvelgti į tarpregioninę ir pasaulinę kumuliaciją bei į šalies galimybę pasinaudoti lengvatine tvarka pagal BLS, BLS+ ir pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG), net jeigu ji nėra galutinė eksporto šalis, jei šioje šalyje produktai įgytų daugiau vertės.
(21a) The rules of origin should be reviewed to take account of inter-regional and global cumulation and the possibility of a country benefiting from preferential treatment under the GSP, the GSP+ and the ‘Everything But Arms’ (EBA) initiative, even if it is not the final destination of the export, provided that substantial value is added to the products in the country in question.
Atliekiant šį persvarstymą reikėtų pašalinti ir kai kuriems produktams taikomą dvigubo perdirbimo reikalavimą.
In the course of this review, the ‘double transformation’ requirement for certain products should also be eliminated.
Komisija turėtų persvarstyti kilmės taisykles ir atsižvelgti į tarpregioninę ir pasaulinę kumuliaciją bei į šalies galimybę pasinaudoti lengvatine tvarka pagal BLS, BLS+ ir pagal sistemą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG), net jeigu ji nėra galutinė eksporto šalis.
The Commission should review the rules of origin to take account of the global and inter-regional cumulation and the possibility of a country’s benefiting from preferential treatment under the GSP, the GSP+ and the EBA system, even if it is not the final destination of the export.
Atliekant šį persvarstymą reikėtų pašalinti ir kai kuriems produktams taikomą dvigubo perdirbimo reikalavimą, kad kilmės taisyklių taikymo besivystančioms šalims sąlygos taptų lankstesnės.
Under this review, the Commission should also eliminate the ‘double transformation’ requirement for certain products, with a view to enhancing the flexibility of the rules of origin for developing countries.
(21b) Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) Komisija pirmiausia turėtų siekti, kad būtų susitarta dėl kilmės taisyklių, pagal kurias taikomos lengvatinės sąlygos besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, suderinimo.
(21b) The Commission should, as a matter of priority, strive within the World Trade Organization (WTO) to achieve an agreement harmonising the rules of origin, pursuant to which developing countries and the LDCs receive preferential treatment.
Kilmės taisyklių sudėtingumas yra viena iš pagrindinių jų reto taikymo priežasčių, nors jos yra pagrindinė regioninės integracijos skatinimo priemonė.
The complexity of the rules on origin is one of the main reasons why they are under-used, even though they constitute an essential tool for promoting regional integration.
Suderinta kilmės taisyklių sistema leistų besivystančioms ir mažiau išsivysčiusioms šalims plačiau pasinaudoti BLS teikiamomis galimybėmis.
A harmonised system of rules on origin would enable developing countries and the LDCs to take advantage of the opportunities afforded by the GSP.
3 straipsnio 1 dalies a punktas (naujas)
Article 3 - paragraph 1 a (new)
Remdamasi naujausiais palygintinais ir pakoreguotais duomenimis, turimais priimant šį reglamentą, Komisija nustato, kurios lengvatas gaunančios šalys atitinka 1 dalyje išvardytus kriterijus.
On the basis of the latest comparable and adjusted data available at the time of adoption of this Regulation, the Commission shall establish which beneficiary countries meet the criteria set out in paragraph 1.
Pakeitime vėl pateikiamos pradinės COM(2004)699 versijos 3 straipsnio 2 dalies argumentai siekiant didinti duomenų apsaugą ir užtikrinti skaidrumą visoms galinčioms dalyvauti šalims.
The amendment re-introduces the rationale of Article 3 (2) of the original version of COM(2004)699, in order to increase data security and create transparency for all potentially participating countries.
3 straipsnio 1 dalies b punktas (naujas)
Article 3 - paragraph 1 b (new)
Kasmet Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą išvardydama lengvatas gaunančias šalis, kurios atitinka 1 dalyje išdėstytus kriterijus.
Each year the Commission shall publish a notice in the Official Journal of the European Union listing the beneficiary countries which meet the criteria set out in paragraph 1.
Dėl šios priemonės sistema bus geriau prognozuojama.
This measure will make the scheme more predictable.
3 straipsnio 2 dalis
Article 3 - paragraph 2
Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija, kuriame numatytos bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai, ji yra išbraukiama iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo.
When a beneficiary country benefits from a preferential commercial agreement with the Community which covers at least all of the preferences provided for by the scheme to that country, it shall be removed from the list of beneficiary countries.
Kai lengvatas gaunanti šalis gauna naudos pagal lengvatinį komercinį susitarimą su Bendrija , šiam prekybos susitarimui teikiama pirmenybė prieš šios sistemos taikymą, jeigu pagal jį veiksmingai taikomos ir, jei reikia, konsoliduojamos bent visos tos lengvatos, kurias dabartinė sistema numato tai šaliai.
When a beneficiary country benefits from a preferential commercial agreement with the Community , the application of the commercial agreement shall take precedence over the application of the scheme provided that the agreement effectively implements and, where appropriate, consolidates at least all of the preferences provided for by the scheme to that country .
Prekybos susitarimas su Bendrija netampa kliūtimi taikyti 7–10 straipsniuose numatytą specialią skatinamąją priemonę.
A commercial agreement with the Community shall not preclude eligibility for the special incentive arrangement set out in Articles 7 to 10.
Jeigu prekybos susitarimas palankesnis negu dabartinė sistema, pirmenybė turi būti teikiama jam, jeigu tik jis iš tiesų įgyvendinamas ir tikrai yra palankesnis.
If a commercial agreement is more favourable than this scheme, it should take precedence over it, provided that the agreement is effectively implemented and is genuinely more favourable.
Be to, jeigu viena šalis gali gauti papildomų lengvatų, atitinkančių specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės reikalavimus, šiai šaliai turi būti suteikta galimybė pasinaudoti šia specialia priemone, net jeigu prekybos susitarimas jau sieja ją su Bendrija.
Moreover, if a country can obtain additional preferences by complying with the conditions provided for under the special incentive arrangement for sustainable development and good governance, it should be eligible for that special scheme even if it already has a commercial agreement linking it to the Community.
Komisija praneša lengvatas gaunančiai šaliai apie jos išbraukimą iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo.
The Commission shall notify a beneficiary country of its removal from the list of beneficiary countries.
Jeigu lengvatas gaunanti šalis išbraukiama iš lengvatas gaunančių šalių sąrašo, Komisija apie tai praneša tai šaliai ir Europos Parlamentui.
Where a beneficiary country is removed from the list of beneficiary countries , the Commission shall notify the country in question and the European Parliament .
Europos Parlamentui irgi turėtų būti pranešama.
The European Parliament should also be notified.
3 straipsnio 3 dalies a punktas (naujas)
Article 3 - paragraph 3 a (new)
Norėdama pagerinti sistemos poveikį, Komisija suteikia besivystančioms šalims ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims pakankamą techninę pagalbą, kad jos galėtų kurti institucinius ir reguliavimo pajėgumus, kurie leistų joms pasinaudoti tarptautinės prekybos ir BLS teikiamais pranašumais.
In order to improve the impact of the scheme, the Commission shall provide developing countries, and especially LDCs, with adequate technical assistance for building the institutional and regulatory capacity required to reap the benefits of international trade and the GSP.