natgillin/translations-raw huggingface dataset:
P. kadangi kitos iki šiol prastos kokybės prekėmis konkuravusios pasaulio šalys šiuo metu įžengia į aukštos kokybės prekių segmentus; kadangi tokios konkurentės naudoja pažangias technologijas, tačiau moka nedidelį valandinį užmokestį ir joms nereikia kovoti su nepalankiomis demografinėmis tendencijomis, o asmenys per savo gyvenimą dirba daug darbo valandų; kadangi visiškas užimtumas Europoje paskutinį kartą pasiektas prieš naftos kainų krizę 1973 m.; kadangi, nepaisant to, visiškas užimtumas lieka tikslu, kurio ES turi siekti, vadovaudamasi Sutarčių dvasia, tačiau neatsisakydama aukšto lygio socialinės apsaugos ir žmogaus socialinės raidos,
P. whereas other parts of the world which until recently were competing by producing low- quality goods are now entering the high-quality segments; whereas these competitors use advanced technology, whilst still paying moderate hourly wages and not having to grapple with adverse demographic trends, and against a background of individuals totalling a high number of working hours in their lifetimes; whereas in Europe full employment was last reached before the oil crisis of 1973, whereas full employment nevertheless remains an objective towards which the EU has to strive, in conformity with the spirit of the Treaties, without turning its back on its high level of social protection and human development,
Q. kadangi yra įvairių tvarumo atotrūkio mažinimo priemonių, pvz., bendras produktyvumo didinimas, svarbiausia – socialinių paslaugų produktyvumo didinimas, pensinio amžiaus ilginimas, taip pat gimstamumo ar imigrantų skaičiaus didinimas,
Q. whereas there are various means to reduce the sustainability gap, such as increasing general productivity, and, most importantly increasing the productivity of the welfare services, raising the retirement age, increasing the birth rate or increasing the numbers of immigrants,
R. kadangi demografines tendencijas lemia pokyčiai, susiję su gimstamumu, kuris iš esmės priklauso nuo motinystės skatinimo ir paramos priemonių, ir migracijos srautais;
R. whereas population trends are shaped by changes in the fertility rate, which are to a large degree dependent on maternity incentives and benefits and migration flows,
S. kadangi dabartinis skolos ir deficito dydis kelia grėsmę pačiam socialinės apsaugos sistemos egzistavimui,
S. whereas the current debt and deficit levels threaten the very existence of the welfare state,
T. kadangi neįgyvendinus struktūrinių reformų ir nekonsolidavus viešųjų finansų bus pakenkta išlaidoms sveikatos apsaugos, pensijų ir užimtumo srityse,
T. whereas a failure to implement structural reforms and consolidate public finances will have an adverse effect on expenditure on health care, pensions and employment,
U. kadangi daug valstybių narių nesilaiko SAP, o tinkamas jo laikymasis būtų sušvelninęs neigiamą krizės poveikį,
U. whereas many Member States are in breach of the SGP, and whereas proper compliance with it would have mitigated the negative effects of the crisis,
V. kadangi viešųjų finansų tvarumas itin svarbus ne tik Europai apskritai, bet ir Europos Sąjungos biudžetui konkrečiai,
V. whereas the sustainability of public finances is not only crucial for Europe in general, but,also for the budget of the European Union specifically,
W. kadangi pagrindinės tvarumo prielaidos ir bendrieji principai taip pat turėtų būti taikomi Europos Sąjungos biudžetui, nors jis šiuo metu sudaro tik maždaug 1 proc. visų Europos BNP,
W. whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of 'sustainability' should also apply to it,
3. žino, kad dabartinio viešųjų išlaidų dydžio negalima išlaikyti neribotą laiką; palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą nespręsti dėl tolesnio pagalbos priemonių paketo tol, kol nebus išsamiai išnagrinėti dabartinio paketo rezultatai ir aiškiai parodytas tolesnių veiksmų poreikis;
Is aware that the current levels of public expenditure cannot be maintained indefinitely; welcomes the European Council's decision to refrain from deciding on a follow-up package of help measures until the present one's results have been thoroughly analysed and the need for further action has been clearly demonstrated;
7. reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio deficito ir skolos valstybėse narėse; įspėja nesinaudoti krize kaip pretekstu nekonsoliduoti viešųjų finansų, nemažinti valstybės išlaidų ir neįgyvendinti struktūrinių reformų, nes visa tai būtina norint vėl užtikrinti augimą ir užimtumą;
Expresses its deep concern at the high deficit and debt levels in the Member States; warns against using the crisis as a pretext not to consolidate public finances, not to decrease public spending and not to implement structural reforms, all of which are essential for a return to growth and employment;
9. pabrėžia, kad jei toliau didės valstybės skola ir palūkanų normos, dabartinė ir būsima kartos nebegalės padengti su palūkanomis susijusių išlaidų, nekeldamos pavojaus socialinės apsaugos modeliams;
Stresses that, if public debt and interest rates continue to increase, the costs in the form of interest rate payments will no longer be bearable by present and future generations without endangering welfare state models;
16. pažymi, kad žemos palūkanų normos yra palankios investicijoms ir ekonomikos atsigavimui; žino apie intensyvaus valstybių skolinimosi padarinius palūkanų lygiui; labai apgailestauja, kad dėl to ES padidėjo palūkanų normų skirtumai; įspėja valstybes nares atkreipti dėmesį į savo biudžeto sprendimų poveikį rinkos palūkanų normoms; mano, kad patikimi viešieji finansai būtini norint užtikrinti saugias darbo vietas; pažymi, kad didindamos skolinimosi išlaidas vyriausybės kartu didina ir savo biudžetams tenkančią naštą;
Points out that low interest rates are conducive to investment and the recovery; is aware of the effects of a government's intense borrowing activities on interest levels; deeply deplores the fact that this has led to increased interest-rate spreads within the EU; warns Member States to take into account the effects of their budgetary decisions on market interest rates; is of the opinion that sound public finances are a prerequisite for secure jobs; points out that by driving up the cost of borrowing, governments also increase the burden on their own budgets;
18. ragina vykdyti struktūrines reformas ir kartu įgyvendinti pagalbos paketus, siekiant užkirsti kelią būsimoms krizėms ir padidinti Europos įmonių konkurencingumą, užtikrinti didesnį augimą ir skatinti užimtumą;
Calls for structural reforms to be carried out in parallel to the unwinding of the aid packages in order to prevent future crises, increase the competitiveness of European businesses, achieve more growth and boost employment;
19 pabrėžia, kad, turint mintyje poreikį užtikrinti patikimus viešuosius finansus, visos valstybės narės turėtų ne vėliau kaip 2011 m. pradėti mažinti savo tvarumo atotrūkį 1 proc.
19 Emphasises, in the context of the need to achieve sound public finances, that in 2011 at the latest all Member States should start to reduce their sustainability gap by 1% of GDP yearly;
21. pažymi, kad itin svarbios priemonės, kuriomis skatinamas užimtumas ir ilgalaikės investicijos, skirtos potencialiam ekonomikos augimui didinti ir Europos ekonomikos konkurencingumui stiprinti;
Points to the special importance of measures to promote employment and long-term investments aimed at increasing the potential for economic growth and bolstering the competitiveness of the European economy;
29. mano, kad viešųjų finansų valdymas, grindžiamas konkrečiais trumpojo laikotarpio sprendimais, užtikrins ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir būtent šiais trumpojo laikotarpio sprendimais, nustatant trumpojo laikotarpio sistemą, reikia spręsti valstybės skolos tvarumo klausimą;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
31. pabrėžia, kad didelė dalis valdžios sektoriaus ir socialinės apsaugos išlaidų gali būti produktyvios, jei jos skiriamos projektams, kurie turi teigiamo poveikio fizinio ir žmogiškojo kapitalo kaupimui ir naujovių skatinimui; pabrėžia būtinybę kontroliuoti skolos naštos didėjimą, siekiant užtikrinti, kad dėl didesnių išlaidų palūkanoms nebūtų sumažintos svarbiausios socialinės apsaugos išlaidos; pabrėžia, kad dėl vis mažesnių išteklių būtina didinti viešojo sektoriaus išlaidų kokybę;
Emphasises that a substantial proportion of public-sector and welfare spending can be productive expenditure if it is directed towards projects that have a beneficial impact on the accumulation of physical and human capital and on the promotion of innovation; underlines the need to control the increase in the debt burden in order to ensure that rising interest-rate costs do not squeeze out crucial welfare spending; stresses that ever more scarce resources make it essential to improve the quality of public-sector spending;
34. pažymi, kad dėl demografinių pokyčių, ypač visuomenės senėjimo, daugelyje valstybių narių reikia periodiškai reformuoti valstybinių pensijų sistemas, ypač jų kaupimo pagrindą, kad šios sistemos būtų finansiškai tvarios;
Notes that changing demographics, especially an ageing population, mean that state pension schemes in many Member States have to be reformed from time to time, especially as regards the contributive base, so as to keep them financially sustainable;
42. pažymi, kad SAP tebėra drausmės pamatas, siekiant ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, o valstybės narės turėtų kaupti savo viešųjų finansų perteklių palankiu metu ir numatyti deficitą tik nepalankiu metu;
Notes that the SGP still forms the backbone of discipline required to achieve the long-term sustainability of public finances and that the Member States should run surpluses on their public finances in 'good times' and deficits only in 'bad times';
Krizės įveikimo strategijos socialinis ir užimtumo aspektas
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
54. pabrėžia, kad dabartinis atsigavimas vis dar trapus ir daugelyje valstybių narių tebedidėja nedarbas, kurio problema itin aktuali jaunimui; yra tvirtai įsitikinęs, kad skelbti ekonomikos krizės pabaigos negalima tol, kol žymiai ir nuosekliai sumažės nedarbas, ir pabrėžia tai, kad Europos socialinės apsaugos sistemos įrodė savo vertę, užtikrindamos stabilumą ir prisidėdamos prie atsigavimo;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
57. pažymi, kad ateinančiais dešimtmečiais numatomas visuomenės senėjimas ES šalims kelia iki šiol nepatirtų sunkumų, taigi kovos su krize priemonės iš esmės neturėtų turėti ilgalaikių su viešaisiais finansais susijusių padarinių ir neturėtų užkrauti ateities kartoms dabartinių skolų grąžinimo naštos;
Notes that the population ageing forecast in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; takes the view, therefore, that the anti-crisis measures should not, in principle, have long-term consequences for public finances and overburden future generations with the repayment of current debts;
Demografinių pokyčių poveikis ir užimtumo strategija
The impact of demographic change and the employment strategy
Socialinės apsaugos sistemų tvarumas
The sustainability of social protection systems
63. pažymi, kad ilgalaikė privalomosios pensijų sistemos pusiausvyra priklauso ne tik nuo demografinės raidos, bet ir nuo dirbančiųjų darbo našumo, nes tai turi įtakos potencialaus augimo dydžiui ir BVP daliai, skiriamai tokioms pensijų sistemoms finansuoti;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
66. laikosi nuomonės, kad reikia tvarių viešųjų finansų ir tinkamos socialinės apsaugos sistemos bei integracijos priemonių, taigi reikia gerinti valstybės išlaidų administravimo kokybę ir veiksmingumą, o valstybės narės turėtų būti skatinamos apsvarstyti priemones, kurias taikant būtų lygiau paskirstoma mokesčių našta, laipsniškai ir pastebimai mažinant mokesčius, taikomus darbo jėgai ir MVĮ; mano, kad tai galėtų padėti mažinti skurdą, užtikrinti socialinę sanglaudą ir didinti ekonomikos augimą bei produktyvumą, o tai – svarbiausi veiksniai, užtikrinantys Europos ekonominio ir socialinio modelio konkurencingumą ir tvarumą.
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
Koordinuoti anticiklinę politiką ir struktūrines reformas
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Biudžeto politikos vykdymas – tai labai svarbus valstybių narių ekonominės politikos veiksmas.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Stabilumo ir augimo pakte apribojama valstybių narių veikimo laisvė įgyvendinti savo nuožiūra vykdomą įvairių krypčių politiką.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
2005 m. peržiūrint minėtąjį paktą apibrėžtos išimtinės aplinkybės, kurioms esant galima tam tikrą laiką nesilaikyti šių apibrovimų, kad pradėtų veikti savaiminiai stabilizatoriai.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
Dabar reikia apibrėžti atgaivintos ekonomikos rodiklius, kad būtų nurodyta, kada tiksliai turi būti taikomos krizės įveikimo priemonės.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Ekonomistai sutaria, kad visiško užimtumo ekonomika – tai ekonomika, kurioje per daug gamybos pajėgumų.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
Realybėje tokia padėtis gali susidaryti, kai įrenginių panaudojimo lygis didesnis nei 85 proc.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Taigi galima manyti, kad būtina taikyti biudžeto ir pinigų skatinimo priemones susidarius lygiui, žemesniam nei tam tikras augimo lygis.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Kalbant apie ekonominę padėtį Europos Sąjungoje, reikia pasakyti, kad 2009 m. sumažėjo gamyba, o gamybos pajėgumų panaudojimo lygis buvo itin žemas – vidutiniškai 71 proc.
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Ekonomikos atsigavimas ypač jautrus, nes jis grindžiamas įmonių atsargų papildymu ir nedideliu eksporto pakilimu.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
Daugelyje ES valstybių narių vartojimas sustingęs ir investuojama mažai dėl to, kad sumažėjo užsakymų.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
Todėl mažėja Europos valstybių ekonomikos augimo potencialas.
This is reducing European economies’ growth potential.
Taigi siekdama nurodyti tikslų momentą, kada krizės įveikimo politika turėtų būti taikoma, Komisija galėtų taikyti paprastą taisyklę.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
Kol gamybos pajėgumų panaudojimo lygis nepasieks įprasto lygio, būtina ir toliau taikyti vadinamąsias nestandartines priemones.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
Kai ekonomika pasiekia tą momentą, gali būti rekomenduojama taikyti priemones, kurios padeda užtikrinti grįžimą prie subalansuoto biudžeto (pvz., pirminio biudžeto pertekliaus skyrimas skolai sumažinti).
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
Koks turėtų būti viešųjų finansų tvarumo kriterijus?
Towards a sustainability criterion for public finances
Komisijos komunikate pripažįstama, kad būtina ir toliau taikyti nestandartines priemones, kol ekonomika dar neatgaivinta ir dėl jos kyla ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo problema.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
Tuo labiau kad, kaip pabrėžiama komunikate, „nėra aiškios sąvokos „tvari skola“ apibrėžties“
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Tvarumo ribos yra skirtingos įvairiose šalyse ir įvairiu metu“
Limits to sustainability differ across countries and time.’
Visgi Komisija mėgina pateikti tvarumo kriterijų, kad skola nepakenktų „valdžios sektoriaus gebėjimui teikti reikalingas viešąsias paslaugas (...) ir gebėjimui priderinti politiką prie naujų uždavinių“.
The Commission nevertheless attempts to suggest a sustainability criterion such that debt does not sap ‘the government’s capacity to deliver the necessary public services (...) and ability to adjust policy in response to new challenges’.
Ji nerimauja, kad visuomenės senėjimas ir tendencija didinti socialinės apsaugos išlaidas daro neigiamą poveikį potencialiam ekonomikos augimui ir valstybės biudžeto deficitui.
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Ilgalaikiam augimo lygiui iš tiesų įtakos turi įmonių trumpalaikių investicijų sprendimai seka, nes patys šie sprendimai priklauso nuo aplinkybių ir valdžios institucijų savo nuožiūra vykdomos politikos.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Todėl gera makroekonomikos politika turėtų padidinti potencialų augimo lygį ir sumažinti socialinės apsaugos sistemų finansavimo apribojimus.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Be to, demografiniai pokyčiai priklauso nuo vaisingumo lygio ir migracijos srautų pokyčių.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.
Pagaliau, šie socialinės apsaugos išlaidų finansavimo apribojimai priklauso nuo socialinio poreikio turėti viešąsias gėrybes ir nuo privalomųjų atskaitymų priimtinumo laipsnio.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Minėtasis poreikis kai kuriose valstybėse narėse itin didelis ir nebūtinai praeityje pakenkė ekonomikos dinamiškumui.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Šiandien pripažįstamas Europos socialinio modelio socialinių padarinių švelninimo priemonių, kurios ypač naudingos krizės metu, veiksmingumas.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
Be to, galima juos plėtoti ir modernizuoti iš naujo apibrėžiant jų taikymo sritį ir finansavimo pagrindą.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Būtent dėl šių trumpalaikių investicijų sekos turi būti keliama valstybės skolos problema.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
Šiuo atžvilgiu deficitas pageidautinas tada, kai nėra pusiausvyros tarp santaupų ir investicijų.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Tokiu atveju viešoji politika turi pasiskolindama panaudoti turimas santaupas, kad būtų galima finansuoti investicines išlaidas.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Tokio pusiausvyros nebuvimo užuomazga pasireiškė prieš prasidedant 2008 m. spalio mėn. kreditų krizei; ES ekonomikos augimas tapo neigiamas nuo 2008 m. antrojo ketvirčio ir euro zonos augimo lygis liko mažesnis nei jo potencialus lygis nuo dešimtmečio pradžios.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
Norint, kad vėl investuojama būtų, kad valstybės narės, turinčios santaupų perteklių, turėtų biudžeto politiką.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Deficitas yra tvarus, jeigu dėl jo finansavimo nedaromas spaudimas vyriausybės skolinimosi palūkanų normai ir dėl jo mokesčių mokėtojams neperkeliama nepakeliama našta (?).
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Našta auga, kai faktinės palūkanų normos yra didesnės už ekonomikos augimo lygį.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Būtent todėl, kai yra žemas palūkanų normos lygis, jis yra pagrindinis kriterijus, pagal kurį vertinamas trumpalaikės skolos tvarumas.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Be to, valstybių narių skolinimosi pajėgumai priklauso nuo reitingų agentūrų požiūrio.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Naujausia patirtis rodo, kad šios agentūros gali nepakankamai įvertinti arba pervertinti riziką.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Jos suteikia AAA reitingą tik tada, jei valstybės, kurios skolinasi, yra mokios.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Reitingas bus aukštesnis, jei iš skolos finansuojamas deficitas, kuris skatina augimą ir būsimas mokestines pajamas.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Būtent todėl svarbu, kad Komisija pradėtų tyrimus, kurie leistų įvertinti skolų kokybę ir kad ji taikytų nuobaudas valstybėms narėms, kurios mėgintų pervertinti savo hipotezes dėl ekonomikos augimo, kad slapčiomis turėtų recesinį deficitą.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.