natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuo pačiu laikotarpiu buvo įkurta Europos Sąjungos parlamentų Bendrijos ir Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC), kurios posėdžiai vyksta kas šešis mėnesius, dalyvaujant Europos Parlamento atstovams, ypač siekiant keistis patirtimi ir gerąja patirtimi nacionalinių vyriausybių politikos Europos Sąjungos klausimais priežiūros srityje.
It holds six-monthly meetings, also involving representatives of the European Parliament, in particular in order to exchange experiences and best practices in the area of the scrutiny of national governments’ policies on EU issues.
COSAC turi teisę teikti „pasiūlymus“ Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, tačiau nacionaliniams parlamentams jie nėra įpareigojantys.
COSAC can address ‘contributions’ to the European Parliament, the Council and the Commission, although these are not binding on the parliaments involved.
Europos Parlamentas į COSAC deleguoja šešis narius, iš kurių du yra biuro pirmininko pavaduotojai, kuriems visų pirma pavesti santykių su nacionaliniais parlamentais klausimai.
The European Parliament’s involvement takes the form of attendance by a delegation of six Members, two of whom are Vice-Presidents particularly familiar with issues concerning relations with the national parliaments.
Protokole dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridedamame prie Amsterdamo sutarties, ši aplinkybė buvo formalizuota ir iškelta į sutarčių teisės lygį.
The Protocol on the role of national parliaments in the European Union annexed to the Treaty of Amsterdam formalised these arrangements and incorporated them into Treaty law.
Šiame protokole nacionaliniai parlamentai skatinami aktyviau dalyvauti Europos Sąjungos veikloje ir reikšti savo nuomonę dėl juos ypač dominančių dalykų.
The Protocol encourages the national parliaments to become more closely involved in the activities of the Union and to express their views on matters of particular interest to them.
Šiuo tikslu jame numatomas spartesnis Komisijos dokumentų perdavimas ir šešių savaičių terminas, kol Taryba gali pradėti svarstyti tekstą.
With that aim in view, it provides for the prompter forwarding of Commission documents and stipulates that six weeks must elapse before the Council can start considering a text.
Nicos konferencijos priimtoje „Deklaracijoje dėl Sąjungos ateities“ numatoma, kad nacionaliniai parlamentai dalyvauja išsamioje diskusijoje, kurioje, be kita ko, turi būti svarstomas „nacionalinių parlamentų vaidmuo Europos struktūroje“.
The ‘Declaration on the Future of the Union’ adopted by the Nice European Council called for the national parliaments to be involved in wide-ranging discussions which would address issues including the ‘role of the national parliaments in the European architecture’.
Atitinkamai viena iš vienuolikos vėliau vykusio Europos konvento darbo grupių svarstė, koks yra nacionalinių parlamentų vaidmuo.
Accordingly, one of the eleven working groups set up by the ensuing European Convention focused on the role of the national parliaments.
Savo baigiamojoje ataskaitoje ši darbo grupė išreiškė nuomonę, kad nacionaliniai parlamentai turėtų panaudoti visas įmanomas priemones, siekdami per savo vyriausybes daryti poveikį Tarybai.
In its final report the working group stated that the national parliaments should do everything in their power to influence the Council through their governments.
Nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmuo skirtingas, tačiau tikslas bendras – priartinti Europos Sąjungą prie piliečių ir taip prisidėti prie Europos Sąjungos demokratinio teisėtumo stiprinimo.
Their roles might be different, but they shared the common objective of bringing the EU closer to citizens and thus contributing to enhancing the democratic legitimacy of the Union
2002 m. vasario 7 d. rezoliucija, Konstitucinių reikalų komiteto pranešimas A5-0023/2002 , pranešėjas Giorgio Napolitano. .
Resolution of 7 February 2002, report A5-0023/2002 of the Committee on Constitutional Affairs, rapporteur Giorgio Napolitano. .
Rezoliucijos 1 punktas. .
Paragraph 1 of the resolution. .
Būtinas parlamentarizmo įvedimas Europos Sąjungoje turi būti grindžiamas dviem ramsčiais: viena vertus, Europos Parlamento galių išplėtimu, atsižvelgiant į visus Europos Sąjungos sprendimus, antra vertus, nacionalinių parlamentų galių stiprinimu, atsižvelgiant į jų vyriausybes
The necessary parliamentarisation of the Union should be based on two fundamental approaches: on the one hand, the broadening of the European Parliament’s powers vis-à-vis all the Union’s decisions, and, on the other, the strengthening of the powers of the national parliaments vis-à-vis their respective governments
Rezoliucijos 3 punktas. .
Paragraph 3 of the resolution. .
Iš praktinės santykių pusės Europos Parlamentas pasiūlė plėtoti ir sisteminti atitinkamų komitetų bendradarbiavimą visose Europos integracijos srityse, be kitų, bendros užsienio ir saugumo politikos, ekonominės ir pinigų sąjungos, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės bei konstitucinių reikalų srityse
As regards the practical side of relations, it proposed that cooperation between the parliamentary committees of the national parliaments and the European Parliament in all European integration-related sectors should be developed and placed on a systematic footing, not least in the areas of the common foreign and security policy, Economic and Monetary Union, the area of freedom, security and justice and constitutional affairs
Rezoliucijos 13 punktas. .
Paragraph 13 of the resolution. .
Protokole dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje ir Protokole dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pridedamuose prie Sutarties dėl Konstitucijos Europai, pirmą kartą nacionaliniams parlamentams buvo suteikta galimybė apsvarstyti teisėkūros pasiūlymus, atsižvelgiant į subsidiarumo principo laikymąsi, jei dalyvauja trečdalis parlamentų („geltonosios kortelės“ procedūra).
In the protocols annexed to the Constitutional Treaty dealing with the role of the national parliaments in the European Union and the application of the principles of subsidiarity and proportionality for the first time the national parliaments were given the possibility of securing a review of a legislative proposal in respect of its compliance with the subsidiarity principle if one-third of the national parliaments submit reasoned opinions calling for such a review (‘yellow card’ procedure).
Ši naujovė taip pat liečia Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykius, nes Europos Parlamentas turi laikytis aštuonių savaičių termino, kol jis gali baigti konsultacijas dėl pasiūlymo, ir per šį laiką turi atsižvelgti į pateiktas pagrįstas nuomones.
This innovation also has a bearing on relations between the European Parliament and the national parliaments, since the former must allow a period of eight weeks to elapse before concluding its consideration of a proposal and must take account of reasoned opinions submitted during that period.
Taip pat jis privalo pritaikyti savo Darbo tvarkos taisykles prie naujų aplinkybių.
In addition, it must bring its Rules of Procedure into line with the new situation.
Nors šios naujovės praktinė reikšmė paaiškės tik įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ji turi „simbolinę“ reikšmę, kurios negalima nuvertinti, nes nacionaliniai parlamentai pirmą kartą oficialiai pripažįstami „veikėjais Europos Sąjungos lygmeniu“.
Although the practical impact of the new arrangements will become clear only once the Lisbon Treaty has entered into force, their ‘symbolic’ significance should not be underestimated, since for the first time the national parliaments have been officially recognised as ‘players at Union level’.
Kokias išvadas galima padaryti iš pateikto Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo aprašymo?
What conclusions can be drawn from this survey of the way relations between the European Parliament and the national parliaments have developed?
Pirmiausia, kad nėra antagonizmo.
The first is that there is no longer any antagonism between the two sides.
Europos Parlamentas ne tik geranoriškai žiūrėjo į didėjantį nacionalinių parlamentų vaidmenį, bet ir aktyviai rėmė šį procesą.
The European Parliament has not just taken a benevolent view of the measures which have increased the importance of the role played by the national parliaments; it has actively supported the process.
Suinteresuotosios šalys taip pat suprato, kad tik papildydamos viena kitos veiklą gali išplėsti vykdomosios valdžios parlamentinę priežiūrą ir Europos Sąjungos, ir valstybių narių lygmeniu.
In addition, all those involved have recognised that it is only by joining forces that they can enhance parliamentary scrutiny of the executive at both Union and Member State levels.
Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariai turi reikalų su tais pačiais ministrais, nesvarbu, ar kaip vyriausybės atstovais, ar kaip Ministrų Tarybos atstovais.
The Members of the European Parliament and of the national parliaments have to deal with the same ministers, whether in their capacity as representatives of national governments or in their capacity as representatives of the Council of Ministers.
Abi šalys turi vengti veiklos dubliavimo ir varžymosi.
Duplication of work and rivalries are of no use to either side.
Jų santykiai turi būti palaikomi bendradarbiavimo forma, kuri turi būti struktūriškesnė, bet nebūtinai labiau formalizuota.
Relations between the European Parliament and the national parliaments must take the form of cooperation which is more structured, but not necessarily more formalised.
Pirmiau prieš šį tekstą pateiktoje rezoliucijoje pateikta daugybė praktinių pavyzdžių.
The motion for a resolution preceding this text contains a number of practical proposals as to how this might be brought about.
Kita vertus, tarpparlamentinis bendradarbiavimas neturi trukdyti parlamentams naudotis savo teisėmis, susijusiomis su sprendimų priėmimo galiomis.
On the other hand, interparliamentary cooperation must not encroach on parliaments' decision-making powers.
Bet kokia tarpparlamentinio bendradarbiavimo forma pagal savo pobūdį turėtų būti sprendžiamoji, joje neturėtų būti jokių sprendimų dėl esamų Europos Sąjungos sprendimų priėmimo ciklų ir ją, kaip visuomenės veidrodį, turėtų abipusiai pripažinti parlamentai ir parlamentų nariai.
Any form of interparliamentary cooperation should be deliberative by nature, non-decisive with regard to the existing EU policy cycles and characterised by mutual recognition of parliaments and parliamentarians as mirrors of society
– primindamas Užsienio reikalų komiteto 2008 m. sausio 22 d. nuomonę dėl Lisabonos sutarties,
– recalling the opinion of its Foreign Affairs Committee of 22 January 2008 on the Treaty of Lisbon,
Tarpinstitucinis susitarimas 2006/C 139/01 ir ES Sutarties 41 straipsnio 3 dalis (iš dalies pakeista Lisabonos sutartimi). ;
Interinstitutional Agreement 2006/C 139/01 and Article 41(3) of the EU Treaty, as amended by the Treaty of Lisbon. ;
9. siekdamas užtikrinti darną, veiksmingumą ir išvengti dubliavimosi, ragina paleisti Vakarų Europos Sąjungos (VES) asamblėją, kai, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, VES bus visiškai integruota į Europos Sąjungą;
In the interests of coherence and efficiency, and to avoid duplication, calls for the winding-up of the WEU Assembly once the WEU is fully and finally absorbed within the European Union on the entry into force of the Lisbon Treaty;
EMPA) ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinė asamblėja (angl.
Stresses the importance of an enhanced role for the European Parliament in the NATO Parliamentary Assembly;
dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo pagal Lisabonos sutartį
on the development of the relations between the European Parliament and national Parliaments under the Treaty of Lisbon
4. pabrėžia, kad Lisabonos sutartis sudaro galimybę įtraukti Europos plėtros fondą (EPF) į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą ir nereikia jos atskirai persvarstyti; yra įsitikinęs, kad vykdant demokratinę EPF priežiūrą tol, kol EPF bus tikrai įtrauktas į biudžetą, būtinas nuoseklesnis valstybių narių nacionalinių parlamentų požiūris; ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti EPF į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto 2009 m. vidutinės trukmės laikotarpio peržiūrą, kadangi taip užtikrins, kad svarbi ES vystymo politikos dalis ir jos biudžetas įgytų demokratinį legitimumą;
Stresses that the Lisbon Treaty opens the way to incorporate the European Development Fund (EDF) in the General Budget of the European Union, without the need for a revision of the Lisbon Treaty; strongly believes that the democratic scrutiny of the EDF, until the budgetisation of the EDF becomes reality, needs a more thorough approach by the national parliaments of the Member States; calls on the Council and Commission to include the EDF in the General Budget of the European Union at the 2009 Mid-term Review, as this will bring transparency and democratic legitimacy to an important part of the EU's development policy and budget;
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose tinkamumo finansuoti
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2008)0838 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0838 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 162 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą ( C6‑0473/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 162 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0473/2008 ),
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A6‑0000/2009),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0134/2009 ),
4) Siekiant užtikrinti, kad būtų siekiama EB sutarties 158 straipsnyje minėto ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslo , parama turėtų būti skiriama mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie taip apibrėžti galiojančiuose valstybių narių teisės aktuose.
(4) In order to ensure that the objectives of economic and social cohesion as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should target low-income households, as defined by the national legislation in force .
4) Siekiant užtikrinti, kad būtų siekiama EB sutarties 158 straipsnyje nurodytų sanglaudos politikos tikslų , parama turėtų būti skiriama socialinei sanglaudai.
(4) In order to ensure that the objectives of cohesion policy as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should support social cohesion .
4a) Europos Audito Rūmai 2007 m. metinėje ataskaitoje rekomendavo teisėkūros institucijoms ir Komisijai pasirengti persvarstyti būsimų išlaidų programų planus, taip pat nuodugniai apsvarstyti galimybę supaprastinti tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo pagrindą ir dažniau mokėti vienkartines arba vienodo dydžio sumas, užuot atlyginus „tikrąsias išlaidas“.
(4a) The European Court of Auditors recommended in its 2007 annual report that the legislative authorities and the Commission be prepared to reconsider the design of future expenditure programmes by giving due consideration to simplifying the basis of calculation of eligible cost and making greater use of lump - sum or flat - rate payments instead of reimbursement of "real costs".
4b) Siekiant užtikrinti, kad būtų supaprastintas veiklos, kuriai vykdyti gaunamos ERPF dotacijos, valdymas, administravimas ir kontrolė, visų pirma kai ši veikla vykdoma pagal rezultatais grindžiamo kompensavimo sistemą, tikslinga nustatyti trijų papildomų rūšių tinkamas finansuoti išlaidas, t. y. netiesiogines išlaidas, vienkartines išlaidas ir vienodo dydžio išlaidas, taikant standartinius vieneto kainos tarifus
(4b) In order to ensure the necessary simplification in the management, administration and control of operations that receiv e an ERDF grant, particularly when linked to a result-based reimbursement system, it is appropriate to add three additional forms of eligible costs, namely, indirect costs, lump sums and flat-rate standard scales of unit cost.
4c) Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą tinkamų finansuoti išlaidų srityje, šios papildomos tinkamų finansuoti išlaidų rūšys turėtų būti taikomos visoms ERPF dotacijoms.
(4c) In order to ensure legal certainty in relation to the eligibility of expenditure, these additional forms of eligible costs should be applicable to all grants from the ERDF.
Todėl reglamentą reikėtų taikyti atgaline data, nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., kada įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006.
Retroactive application should therefore be necessary with effect from 1 August 2006, which is the date of entry into force of Regulation (EC) No 1080/2006.
7 straipsnio 1 a dalis
Article 7 – paragraph 1a
Mažas pajamas gaunančių namų ūkių išlaidos , susidarančios gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir naudojant atsinaujinančiąją energiją pastatytuose būstuose, turėtų būti tinkamos finansuoti visose valstybėse narėse .
Expenditure on energy efficiency improvement and on the use of renewable energy in existing housing in favour of low-income households shall be eligible for all Member States .
Kiekvienoje valstybėje narėje išlaidos, susidarančios gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir naudojant atsinaujinančiąją energiją pastatytuose būstuose, turėtų būti tinkamos finansuoti iki sumos, sudarančios 4 % viso ERPF asignavimo.
In each Member State , expenditure on energy efficiency improvements and on the use of renewable energy in existing housing shall be eligible up to an amount of 4% of the total ERDF allocation .
Valstybės narės tinkamų finansuoti būstų kategorijas apibrėžia nacionalinėse taisyklėse pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 56 straipsnio 4 dalį, kad parama būtų skirta socialinei sanglaudai.
Member States shall define categories of eligible housing in national rules, in conformity with Article 56(4) of Regulation (EC) No 1083/2006, in order to support social cohesion.
2a) Įterpiama ši dalis:
( 2 a) The following paragraph shall be inserted:
dotacijų atveju:
in the case of grants:
(i) netiesioginės išlaidos, deklaruotos kaip vienodo dydžio išlaidos ir sudarančios iki 20% tiesioginės veiklos išlaidų;
(i) indirect costs , declared on a flat-rate basis, of up to 20% of the direct costs of an operation;
(ii) vienodo dydžio išlaidos, apskaičiuotos taikant standartinius valstybės narės nustatytus vieneto kainos tarifus;
(ii) flat-rate costs calculated by application of standard scales of unit cost as defined by the Member State ;
(iii) vienkartinės sumos, skirtos padengti visas arba dalį veiklos išlaidų.
(iii) lump sums to cover all or part of the costs of an operation.
„i, ii ir iii papunkčiuose nurodytos galimybės tarpusavyje gali būti derinamos tik tuomet, kai kiekviena iš jų taikoma skirtingai tinkamų finansuoti išlaidų kategorijai arba kai jos taikomos skirtingiems to pačios veiklos projektams.
The options referred to in points (i), (ii) and (iii) may be combined only where each of them covers a different category of eligible costs or where they are used for different projects within the same operation.
i, ii ir iii papunkčiuose nurodytos išlaidos nustatomos iš anksto, naudojant teisingą, sąžiningą ir patikrinamą skaičiavimo metodą.
The c osts referred to in point s (i), (ii) and (iii) shall be established in advance on the basis of a fair, equitable and verifiable calculation.
iii papunktyje nurodyta vienkartinė suma neviršija 50 000 eurų.“
The lump sum referred to in point (i ii) shall not exceed EUR 50 000 ".
Šio reglamento 1 straipsnio 2 a dalis taikoma nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d.
Article 1( 2a ) of this Regulation shall apply with effect from 1 August 2006.
Reaguodama į dabartinę finansų krizę ir Europos ekonomikos nuosmukį, Europos Komisija lapkričio 26 d. pateikė išsamų Europos ekonomikos atkūrimo planą.
On 26 November, in response to the ongoing financial crisis and slow-down in the European economy, the European Commission presented a wide-ranging Economic Recovery Plan for Europe.
ES sanglaudos politika, didžiausias investicijų į realią ekonomiką šaltinis, yra svarbi šio plano dalis.
EU Cohesion Policy, as the largest source of investments in the real economy, makes an important contribution to this plan.
Daugiau kaip 65 proc. visų pagal šią politiką 2007–2013 m. laikotarpiui skirtų asignavimų yra susiję su investicijomis į keturias prioritetines Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti sritis.
More than 65% of its total allocation for the period 2007-2013 is already "earmarked" for investment in the four priority areas of the Lisbon strategy for growth and jobs.
Todėl nenuostabu, kad vietoje įgyvendinamiems projektams paspartinti, pasitikėjimui ekonomika sustiprinti ir ekonomikos lankstumui padidinti imtasi teisinių ir neteisinių priemonių.
It comes as no surprise, therefore, that both legislative and non-legislative measures have been taken to help accelerate project implementation on the ground and build confidence and dynamism in the economy.
Šiomis aplinkybėmis Komisija pateikė siūlymus 2007–2013 m. laikotarpiui pataisyti tris galiojančius ES struktūrinių fondų reglamentus: Bendrąjį reglamentą, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) reglamentą ir Europos socialinio fondo (ESF) reglamentą.
In this context, the Commission presented proposals to revise three of the current EU Structural Funds Regulations for the period 2007-2013: the General Regulation, the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation, and the European Social Fund (ESF) Regulation.
Bendras šių teisės aktų pakeitimų tikslas – pagerinti valstybių narių pinigų srautus ir likvidumą, palengvinti naudojimosi finansų inžinerijos priemonėmis sąlygas, supaprastinti ir išplėtoti vienodo dydžio ir vienkartinių išlaidų taikymą, padidinti galimybes remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose.
In general terms, the purpose of these legislative changes is to improve cash flow and liquidity in the Member States, facilitate the use of financial engineering instruments, simplify and broaden the use of flat rate and lump-sum costs, and expand the possibilities for support to investments in energy efficiency and renewable energy in housing.
Komisijos pasiūlymas: ERPF reglamentas
Commission proposal - ERDF Regulation
Siekdama visoms ES valstybėms narėms ir regionams sudaryti galimybę investuoti į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose ir gauti su tuo susijusią ES struktūrinių fondų paramą, Komisija atliko vieną ERPF reglamento (Nr. 1080/2006) 7 straipsnio („Reikalavimus atitinkančios išlaidos“) pakeitimą.
The Commission introduced one amendment to Article 7 ("Eligibility of Expenditure") of the ERDF Regulation (1080/2006) with the aim of enabling all EU Member States and regions to invest in energy-efficiency and renewable energy measures in housing with the support of the EU Structural Funds.
Šiuo pakeitimu nustatyta, kad ERPF gali būti naudojamas bendrai finansuoti nacionalinių, regioninių arba vietos valdžios institucijų schemas, kuriomis, pavyzdžiui, siekiama būstuose įrengti dvigubus stiklus, sienų izoliavimo medžiagas ir saulės energijos akumuliavimo plokštes arba senus šildymo katilus pakeisti mažiau energijos naudojančiais šildymo katilais.
Consequently, ERDF may be used to co-finance national, regional or local authority schemes to install, for instance, double-glazing, wall insulation and solar panels in housing, or replace old boilers for more energy-efficient ones.
Ši priemonė bus taikoma visose 27 ES valstybėse narėse; iš pradžių ją ketinta taikyti tik mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams.
This measure will apply to the whole EU-27, and was originally intended to be targeted only at low-income households.