natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. kovo 31 d. strateginę ataskaitą, kurioje skatinamos ES diskusijos sanglaudos tema;
– having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion ;
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ( A7‑0129/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0129/2010 ),
A. kadangi, nepamirštant, kad sanglaudos politika taip pat siekiama sumažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausioje padėtyje esančių regionų ar salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimą, nuo 2007 m. pagal struktūrinių fondų reglamentus 15 ES valstybių narių privalu skirti lėšas Lisabonos tikslams pasiekti (panašų neprivalomą skyrimo mechanizmą savanoriškai taiko 12 ES valstybių narių), sanglaudos politikos išteklius nukreipiant valstybių narių ir regionų patrauklumui, augimui ir darbo vietoms ES skatinti,
A. whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
B. kadangi – visų pirma dabartinėmis nuosmukio sąlygomis – dėl, be kita ko, nuolat skiriamų lėšų ilgalaikėms plėtros programoms ir politikos kryptims finansuoti, dėl taikomos decentralizuotos valdymo sistemos ir Bendrijos prioritetų, susijusių su tvariu vystymusi, įtraukimo į pagrindinius tikslus sanglaudos politika yra viena iš pagrindinių priemonių, skirtų augimui ir konkurencingumui skatinti ir darbo vietoms kurti,
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
6. kritiškai vertina tai, kad stinga bendro sanglaudos išlaidų poveikio regioninei plėtrai vertinimo; ragina Komisiją įvertinti lėšų iš struktūrinių fondų skyrimo teritorinį poveikį Lisabonos strategijai ir nustatyti, ar ši sistema iš tikrųjų padeda siekti darnios ir nuoseklios regioninės plėtros;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
10. pabrėžia, kad kai Lisabonos strategijoje buvo taikytas partnerytės principas, sustiprėjo vietos ir regionų valdžios institucijų bei suinteresuotųjų ekonominių ir socialinių subjektų atsakomybė siekiant tikslų ir buvo užtikrintas didesnis intervencinių priemonių tvarumas; ragina Europos Komisiją geriau kontroliuoti, kaip valstybėse narėse laikomasi partnerystės principo;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
Sanglaudos politika ir ES 2020 m. strategija
Cohesion policy and EU2020
16. apgailestauja dėl to, kad ši strategija buvo pasiūlyta prieš užbaigiant dabartinės Lisabonos strategijos peržiūrą; labai rekomenduoja Komisijai parengti atvirą Lisabonos strategijos įgyvendinimo trūkumų vertinimą; pabrėžia, kad rekomendacijos, pateiktos šiame Parlamento pranešime turėtų būti įtrauktos į galutinę naujosios strategijos versiją;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
25. pripažįsta, kad ES biudžetas turi vaidinti pagrindinį vaidmenį siekiant ES 2020 m. strategijos tikslų; mano, kad dėl savo strategiškumo, griežtų ir privalomų sąlygų, specialiai pritaikytų intervencijų, stebėsenos ir techninės paramos, sanglaudos politika yra veiksminga ir efektyvi 2020 m.
Recognises that the EU Budget must play a central role in achieving the EU 2020 targets; considers that cohesion policy due to its strategic focus, strong and binding conditionality, tailor-made interventions, and monitoring and technical assistance, is an efficient and effective mechanism for EU2020 strategy delivery;
26. pažymi, kad kaimo vietovėse būtent plačiajuosčio ryšio teikimo srityje esama didelių trūkumų, kuriuos, kaip numatyta Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, reikia šalinti siekiant skatinti tvarią ekonominę šių regionų plėtrą;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
Pagrindiniai jos tikslai – sumažinti regionų skirtumus ir pasiekti tikrą ekonominę, socialinę ir teritorinę Europos sanglaudą – ir principai – integruotas požiūris, daugiapakopis valdymas ir tikra partnerystė – yra svarbiausi papildomi strategijos sėkmės veiksniai, ir jie turėtų būti su ja derinami;
Its main goals - overcoming the disparities between regions and introducing real economic, social and territorial cohesion in Europe - and principles - an integrated approach, multi-level governance and real partnership - are key complementary elements for the success of the strategy and should be coordinated with it;
29. pabrėžia, kad nepaprastai svarbu laiku nustatyti tikslų siekimo priemones norint sėkmingai įgyvendinti 2020 m.
Stresses that the timely definition of delivery mechanisms is of pivotal importance for the success of the EU 2020 Strategy;
ES strategijoje nustatyti geresnę (palyginti su Lisabonos strategija) valdymo sistemą; rekomenduoja apibrėžti jos kūrimą ir įgyvendinimą, kai naudojami Sanglaudos ir struktūriniai fondai, atsižvelgiant į daugiapakopio valdymo principą siekiant, kad būtų užtikrintas aktyvesnis vietos ir regionų valdžios institucijų bei suinteresuotųjų pilietinės visuomenės subjektų dalyvavimas; pabrėžia, kad jie taip pat galėtų dalyvauti priimant daugiapakopio valdymo susitarimus;
Asks for an improved governance system in the EU2020 Strategy compared to the Lisbon Strategy; recommends its design and implementation, while using Cohesion and structural funds, according to the multi-level governance principle so as to ensure the greater involvement of local and regional authorities and civil society stakeholders; stresses that this involvement could include the adoption of multi-level governance agreements;
ES strategija turi būti neatsiejama dalis siekiant teritorinės sanglaudos tikslo, kuris kaip naujas tikslas įtrauktas į Lisabonos sutartį; mano, kad vietinėmis tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvomis galima vystyti teritorinę sanglaudą, kuri dar nepakankamai išvystyta; ragina Komisiją savo pasiūlymuose dėl būsimo teritorinio bendradarbiavimo susitarimų detaliau nurodyti makroekonominių regionų strategijų vaidmenį;
Considers that the EU2020 strategy must be an integral part in the achievement of the goal of territorial cohesion, included as a new objective in the Lisbon Treaty; believes that local initiatives for cross-border cooperation offer a potential for territorial cohesion which has as yet not been sufficiently exploited; invites the Commission to set out the role of the macro-regions strategies in greater detail in its proposals for the future territorial cooperation arrangements;
ES strategijos prioritetus, visų pirma susijusius su klimato kaita, socialine integracija, demografiniais pokyčiais ir investicijomis į tvarios ekonomikos plėtrą, energetiką, transportą, vandentvarką, sveikatos priežiūrą, visuomenės saugumą ir kt.; pritaria Tarybos išvadų projekte išdėstytoms mintims, kad regionai turi dalyvauti būsimoje augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje; kadangi bet kokių strategijų įgyvendinimas šioje srityje turi būti vykdomas bendradarbiaujant su regionais ir miestais, todėl siūlo Komisijai ir Tarybai atsižvelgti į Regionų komiteto patarimus dėl 2020 m.
Points out the key role of cities in achieving the EU2020 goals; urges that their experience and contribution be taken into account in implementing the EU2020 priorities, especially as regards climate change, social integration, demographic change and investments in sustainable economic development, energy, transport, water management, health care, public safety etc; agrees with the Council's draft conclusions that regions are to be involved in the future growth and jobs strategy; since any strategy in this field is to be executed in cooperation with regions and cities, suggests that the Commission and Council take into account the advice of the Committee of the Regions on the EU 2020 Strategy;
36. tikisi, kad Komisija, remdamasi integruotu požiūriu, pateiks konkrečių pasiūlymų, skirtų sanglaudos politikos ir esamų sektorių politikos krypčių tarpusavio ryšiams sukurti; rekomenduoja racionalizuoti programų tikslus, priemones ir administracines procedūras ir suderinti šių politikos krypčių programų trukmę;
Expects the Commission to present concrete proposals for creating synergies between the cohesion policy and existing sectoral policies according to an integrated approach; recommends rationalisation of the objectives, instruments and administrative procedures of the programmes and alignment of the programme duration of these policies;
ES strategijos tikslų, ir mano, kad jie turėtų būti įtraukti į sanglaudos ir kaimo plėtros politiką;
Believes, however, that the Union should continue to use, as its main financing mechanisms, the Cohesion Fund and structural funds, which have well-established and operational delivery methods; considers it unnecessary to create new separate thematic funds to address the EU2020 goals and instead deems that they should be included in cohesion and rural development policies;
Dabartinės sistemos vertinimas
Assessing the current system
Ir Lisabonos strategijoje, ir sanglaudos politikoje naujovių diegimas platesne prasme įvardijamos kaip pagrindinė priemonė, skirta Europos teritorijos plėtrai skatinti ir jos konkurenciniams pajėgumams stiprinti susiduriant su globalizuoto pasaulio keliamais iššūkiais.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
Todėl naujovių diegimas tapo jų abiejų ašimi, o strateginis jų vaidmuo buvo kaip niekada pabrėžtas.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
2007–2013 m. laikotarpio Bendrijos strateginėse gairėse nustatytas 15 ES valstybių narių taikytinas oficialus reikalavimas (ir rekomendacija, skirta 21 ES valstybei narei) Lisabonos tikslams įgyvendinti konvergencijos regionuose skirti ne mažiau kaip 60 proc. programos asignavimų, o konkurencingumo ir užimtumo regionuose – 75 proc.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
Iš tikrųjų, jau per 2000–2006 m. laikotarpį, kai nebuvo nustatytas joks oficialaus lėšų skyrimo reikalavimas, į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą buvo investuota nuo 5,5 iki 4,7 proc. visų struktūrinių fondų išlaidų (iš viso – 10,2 mlrd.
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Akivaizdu, kad negalima visoms sritims pritaikyti jokios universalios strategijos; priešingai, skirtingų regionų ypatumai – jų teritoriniai aspektai – turėjo didelę įtaką įgyvendintų priemonių veiksmingumui.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Todėl regionų ir vietos valdžios institucijų įsitraukimas ne tik į programų įgyvendinimą, bet ir į jų kūrimą tampa labai svarbus, nes jos yra subjektai, geriausiai žinantys savo atitinkamų teritorijų poreikius.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
Iš 2007–2013 m. programos asignavimų analizės darytina išvada, kad lėšų skyrimas jautriai viršija nustatytas ribas.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Visų pirma, 65 proc. konvergencijos tikslo ir 82 proc. konkurencingumo regionų lėšų buvo skirta su Lisabonos strategija susijusiems prioritetams.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
Kaip ir buvo manyta, įvairiose valstybėse narėse ir atsižvelgiant į tikslus asignavimai reikšmingai skiriasi.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
Komisija turi patvirtinti pirmą strateginę ataskaitą, kurioje naudojantis per pirmuosius 18 programos įgyvendinimo mėnesių patirtomis išlaidomis bus analizuojami įgyvendinimo rezultatai, kaip valstybėms narėms sekėsi siekti šių prioritetų.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
Itin kruopščiai įvertinta turi būti tai, kokiu iš tiesų mastu projekto lygmeniu šie įsipareigojimai atsispindi faktiškai padarytose išlaidose.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
Deja, kadangi buvo uždelsta pradėti įgyvendinti programas ir dėl tolesnio duomenų apie išlaidas trūkumo, šiame etape neįmanoma patikrinti šios atitikties.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Dar svarbiau sugebėti įvertinti ilgalaikėje perspektyvoje, kokį poveikį valstybėse narėse ir regionuose iš tikrųjų turėjo su Lisabonos strategija susijusios investicijos, padarytos pasinaudojant struktūriniais fondais.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
Jokia diskusija dėl ateities nebus veiksminga, jei nebus žinomi šio vertinimo rezultatai.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Nors dėl ankstyvo programos įgyvendinimo etapo šių duomenų dar nėra, labai svarbu parengti pagrindą ir atkreipti Komisijos dėmesį į poreikį skubiai parengti priemones, leidžiančias atlikti tokią analizę, t. y., vienodus rodiklius, kurie, siekiant patikrinti padarytą poveikį ir atlikti reikiamus pakeitimus, visą laikotarpį visose programose ir valstybėse narėse galėtų būti apibendrinami ir palyginami.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Ateities kūrimas reiškia praeities analizavimą siekiant pagerinti pasiektus rezultatus ir kaupti patirtį bei išvengti senų klaidų.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Vis dėlto atrodo, kad ji labiau laikoma nuolatinių finansinių asignavimų šaltiniu nei pagrindiniu ramsčiu, apimančiu tokius principus, kaip antai partnerystė, integruotas požiūris, daugiapakopis valdymas, taip pat gebėjimus sutelkti regionų ir vietos subjektus.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Siekiant užtikrinti, kad į šį ryšį būtų deramai atsižvelgiama, šiame pranešime pateikiama keletas konkrečių rekomendacijų:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
ES tikslai turi būti nustatyti Bendrijos lygmeniu, tačiau juos įgyvendinant ir pritaikant nacionalinei politikai ateityje turėtų labiau įsitraukti subnacionalinės valdžios institucijos.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
Vienas iki šiol plačiai pripažintų Lisabonos strategijos apribojimų – silpnas daugiapakopis valdymas ir nepakankamas vietos ir regionų valdžios institucijų įsitraukimas siekiant jos tikslų, nepaisant to, kad du trečdaliai viešojo sektoriaus investicijų gaunama regionų ir vietos lygmenimis ir kad šios valdžios institucijos dažnai sukaupia didžiausią politinę kompetenciją.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.
Regioninio aspekto būsimoje strategijoje aptarimas taip pat būtinas taikant naujas Lisabonos sutarties, kurioje pripažįstamas subnacionalinis subsidiarumo aspektas, nuostatas.
The consideration of the regional dimension in the future Strategy is also required in application to the new provisions of the Lisbon Treaty, which recognises the sub-national dimension of subsidiarity.
Metodas „iš apačios į viršų“ padės užtikrinti tikrąjį strategijos įsisavinimą ir jos tvarumą ilgalaikės perspektyvos laikotarpiu.
A bottom-up approach will be able to ensure an actual ownership of the Strategy and its sustainability in the long term.
Reikia apsvarstyti daugiapakopį valdymą ne tik jo vertikalaus, bet ir horizontalaus aspekto atžvilgiu, plėtojant to paties lygmens ekonominių ir socialinių subjektų ryšius.
Multi-level governance needs to be considered not only in its vertical but also in its horizontal dimension, developing relations between economic and social actors of the same level.
· Patvirtinant būsimą strategiją turėtų būtų visiškai įgyvendintas partnerystės principas.
· The partnership principle should be fully implemented in the delivery of the future Strategy.
Tokio požiūrio pasikeitimo pranašumas būtų glaudesnių ryšių, susijusių su strategijos tikslais ir rezultatais pilietinėje visuomenėje, kurios dabartinis nepakankamas dalyvavimas įrodė esąs vienas didžiausių Lisabonos strategijos silpnųjų vietų, užtikrinimas.
Such a change in the approach would have the advantage of ensuring a better communication of the Strategy objectives and outputs in the civil society, whose current lack proves to be one of the big weaknesses of the Lisbon Strategy.
· Nors teritorinė sanglauda, kaip Bendrijos tikslas, buvo pripažinta Lisabonos sutartimi, Komisijos pasiūlyme teritorinis aspektas atsispindi pernelyg menkai, o tai gali sukelti politikos skirstymosi į sektorius pavojų.
· Although territorial cohesion has been recognised as Community objective by the Lisbon Treaty, the territorial dimension is much too poorly present in the Commission proposal, which may lead to a risk of policy sectorization.
Priešingai, tik integruotas požiūris, pasinaudojant regionų aspekto įtraukimu į strategiją, duos gerų rezultatų.
On the contrary only an integrated approach through the inclusion of the regional dimension in the Strategy will bring effective results.
Visų pirma, turėtų būtų sustiprinta inovacijas skatinančių ES priemonių (socialinių fondų, konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KNP) ir septintosios bendrosios programos) tarpusavio sąveika, o šių priemonių daugiamečio programavimo trukmė ateityje turėtų būti nuolat derinama.
In particular synergies between the EU instruments fostering innovation (Structural Funds, CIP, and VII Framework Programme) should be enhanced and the multi-annual programming duration of these instruments kept aligned in the future.
· Siekiant užtikrinti geresnę paramą verslo galimybėms, visų pirma MVĮ, turėtų būti visiškai išnaudojamos finansų inžinerijos priemonių, pirmiausia programų JEREMIE ir JESSICA galimybės; visų pirma, turėtų būti supaprastintos taisyklės, kuriomis reglamentuojamos galimybės gauti ir valdyti lėšų asignavimus, gaunamus iš šių finansinių priemonių, taip siekiant skatinti susidomėjusių paramos gavėjų naudojimąsi jais.
· the potential of the financial engineering instruments, especially JEREMIE and JESSICA should be fully exploited to ensure better support to the business potential, especially as regards SMEs; in particular rules to access and manage the funds allocation made available by these financial instruments should be simplified in order to stimulate their use by interested beneficiaries;
· Turėtų būti užtikrintas pakankamas sanglaudos politikos, kuri, siekiant užtikrinti veiksmingą naujajai strategijai įgyvendinti skirtą paramą, turėtų apimti visą Europos Sąjungos teritoriją, finansavimas.
· adequate funding should be ensured to a cohesion policy which must cover the whole territory of the European Union in order to allow effective support in the delivery of the new Strategy;
· Siekiant sumažinti dabartinį klaidų lygį ir palengvinti dalyvavimą projektuose, visų pirma privatiems partneriams, turi būti supaprastinta būsima sanglaudos politikos reguliavimo sistema.
· the future regulatory framework of the cohesion policy needs to be simplified to reduce the current level of error and facilitate participation in projects especially by the private partners.
dėl sankcijų už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus
on penalties for serious infringements against the social rules in road transport
Pranešėja: Hella Ranner
Rapporteur: Hella Ranner
– atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą, kurioje nagrinėjamos valstybių narių teisės aktuose numatytos sankcijos už sunkius socialinių taisyklių kelių transporte pažeidimus ( COM(2009)0225 ),
– having regard to the report from the Commission analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States ( COM(2009)0225 ),
– atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ( A7‑0130/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0130/2010 ),