natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Universaliųjų paslaugų įpareigojimams finansuoti valstybės narės gali nuspręsti įdiegti mechanizmą, kuriuo įmonei skaidriomis sąlygomis kompensuotų tam tiktas grynąsias išlaidas iš viešųjų lėšų, ir (arba) nustatyti, kad šias įpareigojimų išlaidas elektroninių ryšio tinklų ir paslaugų teikėjai pasidalytų.
To financing the universal service obligations Member states can decide to introduce a mechanism to compensate the undertaking for the determined nest cost s under transparent conditions from public funds, or/and to share the net cost of the obligations between providers of electronic communications networks and services.
Komisija persvarsto Universaliųjų pasaugų direktyvos taikymo sritį kas trejus metus.
The Commission reviews the scope of the Universal Service Directive every 3 years.
Per 2009 m. persvarstymą, kurio išvados bus taikomos nuo 2011 m. gegužės 25 d., be kitų dalykų, nustatyta nauja „interneto laisvės nuostata“, pagal kurią numatoma, kad visose valstybių narių pritaikytose priemonėse, susijusiose su paslaugų ir taikomųjų programų prieiga arba naudojimo galimybėmis pasitelkiant telekomunikacijų tinklus, turi būti paisoma pagrindinių piliečių teisių ir laisvių.
The 2009 revision, that will be applicable from 25 May 2011, introduced among other things a new "internet freedom provision" which provides that any measures taken by Member states regarding access to or use of services and applications through telecoms networks must respect the fundamental rights and freedoms of citizens.
Universaliųjų paslaugų direktyvoje paaiškinta, kodėl reikalingas reguliarus persvarstymas.
The Universal Service Directive gives us the reasoning according to which its regular revision is necessary.
Būtent V priede nurodoma, kad:
It specifically states, in its annex V, that:
„Svarstydama, ar reikia keisti, ar iš naujo apibrėžti įpareigojimus teikti universaliąsias paslaugas, Komisija atsižvelgia į šiuos veiksnius:
"In considering whether the scope of universal service obligations be changed or redefined the Commission is to take into consideration the following elements:
– ar konkrečios paslaugos prieinamos daugumai vartotojų ir ar jie jomis naudojasi; ar tokių paslaugų trūkumas mažesniajai vartotojų daliai ir nesinaudojimas jomis sąlygoja socialinę atskirtį, ir
- the specific services available to and used by a majority of consumers and does the lack of availability or non-use by a minority of consumers result in social exclusion
-ar galimybė gauti konkrečias paslaugas ir naudojimasis jomis teikia grynąją naudą visiems vartotojams, ar būtinas valstybės įsikišimas tais atvejais, kai konkrečios paslaugos visuomenei neteikiamos įprastomis komercinėmis sąlygomis?“
- does the availability and use of specific services convey a general net benefit to all consumers such that public intervention is warranted in circumstances where the specific services are not provided to the public under normal commercial circumstances?
Viešosios konsultacijos dėl universaliųjų paslaugų
Public consultation on Universal service
Per konsultacijas taip pat siekta įvertinti, ar būtina, atsižvelgiant į skaitmeninį amžių, patikslinti esamas taisykles ir apibrėžtis, o ypač – ar jos turėtų būti išplėstos, kad būtų taikomos plačiajuosčio ryšio prieigai.
The consultation aimed also at assessing whether it is necessary to update to the digital age the current rules and definitions and, in particular, if they should be extended to cover broadband access.
Per konsultacijas taip pat buvo aptariama pusiausvyra tarp suderintų priemonių ES lygmeniu taikymo ir nacionalinio lankstumo būtinybės, universaliųjų paslaugų finansavimas (telekomunikacijų sektoriaus indėlis, siekiant užtikrinti universalų plačiajuostį ryšį, arba viešojo sektoriaus intervencija).
The consultation also addressed the balance between a coordinated EU-wide response and the need for national flexibility, and the financing of the universal service (contribution from the telecoms sector to ensure universal broadband coverage, or public intervention).
Neabejodama prasidedančios skaitmeninės eros svarba ir tikėdamas, kad reikia skatinti visas politikos priemones, padedančias piliečiams geriau prisitaikyti prie laikotarpio poreikių, pranešėja mano, kad reikia būti atsargiems ir, siekiant padėti piliečiams, neužkrauti jiems papildomos naštos.
Without undermining the importance of the digital era arising before us and believing in the encouragement of all policies fostering better adaptation of citizens to the times' demands, the Rapporteur believes that it is necessary to be careful in not impose extra burden on the citizens instead of supporting them.
Plačiajuosčio ryšio klausimai: investicijų ir elektroninių paslaugų skatinimas
Broadband issues: promotion of investments and on-line services
Strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kad, siekiant ES didinti socialinę integraciją ir konkurencingumą, svarbu diegti plačiajuostį ryšį.
The Europe 2020 Strategy has underlined the importance of broadband deployment to promote social inclusion and competitiveness in the EU.
Toje strategijoje dar kartą nurodytas tikslas – iki 2013 m. visiems Europos gyventojams sudaryti sąlygas naudotis baziniu plačiajuosčiu ryšiu; be to, ja siekiama užtikrinti, kad iki 2020 m. visi Europos gyventojai turėtų galimybę naudotis gerokai spartesniu – didesnės kaip 30 Mbps spartos – internetu ir kad 50 proc. ar daugiau Europos namų ūkių užsisakytų spartesnio kaip 100 Mbps interneto ryšio paslaugą.
It restated the objective to bring basic broadband to all Europeans by 2013 and seeks to ensure that, by 2020 all Europeans have access to much higher internet speeds of above 30 Mbps and 50% or more of European households subscribe to internet connections above 100 Mbps.
Kad šie tikslai būtų pasiekti, Europos skaitmeninėje darbotvarkėje raginama vykdyti visapusę politiką, pasitelkiant mišrias technologijas.
To reach these targets, the Digital Agenda for Europe called for a comprehensive policy, based on a mix of technologies.
Tiksliau tariant, skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytos septynios prioritetinės veiklos sritys: vienos bendros skaitmeninės rinkos sukūrimas, didesnė tarpusavio sąveika, pasitikėjimo internetu ir saugumo internete didinimas, daug spartesnė interneto prieiga, investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą didinimas, skaitmeninio raštingumo gebėjimų ir įtraukties gerinimas, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas siekiant spręsti problemas, su kuriomis susiduria visuomenė, pvz., klimato kaita ir gyventojų senėjimas.
More precisely, the Digital Agenda outlines seven priority areas for action: creating a digital Single Market, greater interoperability, boosting internet trust and security, much faster internet access, more investment in research and development, enhancing digital literacy skills and inclusion, and applying information and communications technologies to address challenges facing society like climate change and the ageing population.
Tokiomis aplinkybėmis Europos Komisija 2010 m. rugsėjo mėn. patvirtino tris papildomas priemones, kaip sudaryti palankesnes sąlygas spartaus ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio ES plėtrai ir naudojimuisi juo: i) Komisijos rekomendaciją dėl reguliuojamos prieigos prie naujos kartos prieigos tinklų, ii) pasiūlymą dėl sprendimo sukurti radijo bangų spektro politikos programą (siekiant, be kitų dalykų, užtikrinti, kad spektru būtų galima naudotis belaidžio plačiajuosčio ryšio tikslais) ir iii) komunikatą dėl plačiajuosčio ryšio, kuriame aptarta, kaip geriausia skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į spartaus ir itin spartaus ryšio tinklus.
In this framework, three complementary measures to facilitate the roll out and take up of fast and ultra-fast broadband in the EU have been adopted by the European Commission on September 2010: (i) a Commission Recommendation on regulated access to Next Generation Access networks, (ii) a proposal for a Decision to establish a Radio Spectrum Policy Programme (to ensure, inter alia, that spectrum is available for wireless broadband) and (iii) a Broadband Communication outlining how best to encourage public and private investment in high and ultra-high speed networks.
Dėl plačiajuosčio ryšio - komunikate ES valstybės narės raginamos rengti spartaus ir itin spartaus ryšio tinklų plačiajuosčio ryšio planus, kuriuose būtų nustatytos konkrečios įgyvendinimo priemonės; jame aiškinama, kaip sumažinti investicijų išlaidas, ir nurodoma, kaip viešosios valdžios institucijos gali remti investicijas į plačiajuostį ryšį, įskaitant geresnį ES lėšų naudojimą.
Concerning broadband, the Communication calls on EU Member States to introduce operational broadband plans for high and ultra high speed networks with concrete implementing measures, it provides guidance on how to cut investment costs and indicates how public authorities may support broadband investment, including making better use EU funds.
Be to, jame skelbiami Europos Komisijos ir Europos investicijų banko planai pasiūlyti plačiajuosčio ryšio diegimo finansavimo priemonių.
It also announces plans by the European Commission and the European Investment Bank to bring forward broadband finance instruments.
Nors valstybės narės, kurios sugebėjo panaudoti pažangias technologijas, turėtų būti geru praktiniu pavyzdžiu, reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės specifiką: geografinę morfologiją, kuri yra tiesiogiai susijusi su elektroninių technologijų plėtra, finansinę padėtį, užtikrinant reikiamą lankstumą taikant tinkamiausias taisykles.
Whereas Member States which have managed to use advanced technologies should serve as good practices examples, it is necessary to take into account the particularities of each Member State in terms of geographical morphology, that have a direct relation to the development of electronic technologies, or their financial situation, as to allow them the necessary flexibility for the application of the most appropriate rules.
Sąveikos, kurios padėtų geriausiai pritaikyti naujas technologijas, turėtų būti palankiai vertintinos ir skatintinos.
Synergies that would be helpful for the best application of the new technologies should be welcomed and encouraged.
Europos bendrasis pagalbos telefono numeris 112
The Single European emergency number - 112
· visų telekomunikacijų paslaugų prieiga;
· Access to all telecoms services originating calls to national numbering plans
· geresnė pagalbos paslaugų prieiga neįgaliesiems;
· Better access to emergency services by disabled
· atsakymas į skambučius nacionaliniais pagalbos numeriais ir atsakymų tvarkymas, nenumatant su technologinėmis galimybėmis susijusių išlygų;
· Answering and handling as calls to national emergency numbers and no reference to technological possibilities
· griežtinti įpareigojimą nustatyti skambinančiojo buvimo vietą, tikslumo ir patikimumo kriterijus;
· Strengthen obligation on caller location information and accuracy and reliability criteria
· specialiai keliaujantiems asmenims skirtas informavimas.
· Awareness specifically targeted for travellers
Europos Parlamentas ir daugelis kitų suinteresuotųjų subjektų ne kartą pabrėžė, kad reikia plačiau informuoti apie pagalbos telefono numerį 112, ir tai, kad pagalbos telefono numeriu 112 iki šiol piliečiams buvo teikiamos menkos kokybės paslaugos.
The European Parliament, and many stakeholders, has repeatedly stressed the need of awareness raising on 112 and the poor quality of service that has thus far been provided to citizens through the 112 number.
Pranešėja mano, kad pagalbos telefono numeriui 112 būtina skirti reikiamą paramą, kad jis taptų geriausia piliečių gyvybės apsauga, antraip padariniai gali nusverti visą jo naudą.
The Rapporteur believes that it is necessary to provide to the 112 number the support it deserves for best profit of citizens' lives, otherwise the consequence would be to depriving it of its usefulness.
Naujausia vartotojų rinkų rezultatų suvestinė rodo, kad ES lygmeniu telekomunikacijų rinka yra vienas iš sektorių, kurio rezultatai menkiausi: iš 50 tikrintų rinkų fiksuotas telefono ryšys užima 41 vietą, judrusis telefono ryšys – 44 vietą, o interneto paslaugos – 48 vietą.
The last edition of the Consumer Markets Scoreboard shows that, at EU level, the telecom market appears among the sector with the lowest scores: out of 50 markets considered, fixed telephony has the 41st position, mobile telephony the 44th and Internet service provision the 48th.
Visų pirma telekomunikacijų rinka yra viena iš rinkų, kurioje vartotojams sunkiausia palyginti pasiūlymus, kur vartotojai susiduria su daugiausia problemų ir kurioje pateikiama daugiausia skundų.
In particular, telecoms are among the markets where consumers found it most difficult to compare offers, experienced most problems and was targeted by the highest number of complains.
Interneto prieigos paslaugų kainų skirtumai tarp ES valstybių taip pat yra daug didesni.
Internet access services show also a much larger price divergence across the EU.
Interneto paslaugų teikimas iš esmės užima trečią vietą tarp blogiausiai vertinamų rinkų, tai rinka, kurioje didžiausia vartotojų dalis susiduria su problemomis ir kurioje kainų skirtumai tarp ES valstybių yra didžiausi.
Internet service provision, is actually the third worst ranking market in general and the market where the highest percentage of consumers have experienced problems and where prices diverge widely across the EU.
Todėl pranešėja palankiai vertina Komisijos sprendimą atlikti nuodugnų interneto paslaugų tyrimą paskelbus Ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę.
Therefore, the Rapporteur welcomes the Commission's decision to carry out an in-depth study on internet service provision following publication of the 4th Consumer Markets Scoreboard.
dėl universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numerio 112
on universal service and the '112' emergency number
Nuomonės referentas(*): José Manuel Fernandes
Rapporteur(*): José Manuel Fernandes
ES piliečių gali savaime identifikuoti numerį 112 kaip pagalbos tarnybų telefono numerį ES, ir atkreipia dėmesį į tai, kad 58 proc.
The European Emergency Number 112, Survey Flash Eurobarometer, European Commission 2011,
2. ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau tęsti informavimo veiklą, kad per žiniasklaidą, ypač spaudą ir garso bei vaizdo žiniasklaidą, informacines kampanijas, pvz., apie visoje ES veikiantį pagalbos numerį, informacija apie pagalbos telefono numerį 112 pasiektų visus ES piliečius ir keliautojus, organizuoti ir remti visuomenės informuotumo didinimo veiklą, ypač švietimo įstaigose ir universitetuose, ir remti renginius, organizuojamus kasmet vasario 11 d., kuri paskelbta Europos 112 diena; pažymi, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas praktinei informacijai, pvz., turi būti pabrėžiama, kad numeris 112 yra Europos pagalbos numeris, kuriuo galima nemokamai skambinti iš fiksuotų ar mobilių telefonų visoje ES;
Calls on the Commission and the Member States to further step up their information work, so that the emergency number 112 reaches all EU citizens and travellers through the media, particularly the print and audiovisual media, by means of information campaigns as the 'EU-wide' emergency number, and to organise and support promotional activities to raise public awareness, in particular in educational establishments and universities, , and events held each year on 11 February, which has been established as 'European 112 Day'; special attention should be paid to the practical information such as stressing that 112 is the European emergency number, reachable from fixed and mobile phones free of charge, everywhere in the EU;
4 ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat reklamuoti 112 numerį, kaip ES masto pagalbos numerį, internete ir per radiją, dvi pačias populiariausias priemones tarp jaunimo ir dažnai keliaujančių žmonių; pabrėžia, kad tik 16 proc. žmonių sužinojo apie numerį 112 per radiją ir tik 11 proc. internetu;
4 Calls on the Commission and the Member States also to promote 112 as the ‘EU-wide’ emergency number online and on radio, two of the most common media for young people and people who travel often; highlights that only 16% of people aware of the 112 number heard via radio and that only 11% via the Internet;
Pranešėja: Niki Tzavela
Rapporteur: Niki Tzavela
Kultūros ir švietimo komiteto NUOMONĖ..........................................................27
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................26
OL L 251, 2010 9 25, p.
OJ L 251, 25.9.2010, p.
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11d. rezoliuciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa
– having regard to its resolution of 11 May 2011 on the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing the first radio spectrum policy programme
Priimti tekstai, P7_TA(2011)0220 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0220 . ,
OL C 235, 2009 9 30, p.
OJ C 235, 30.9.2009, p.
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl daiktų interneto
– having regard to its resolution of 15 June 2010 on the Internet of Things
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0207 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0207 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0133 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0133 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rekomendaciją Tarybai dėl saugumo ir pagrindinių laisvių internete stiprinimo
– having regard to its recommendation of 26 March 2009 to the Council on strengthening security and fundamental freedoms on the internet
OL C117E, 2010 5 6, p.
OJ C 117E, 6.5.2010, p.
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos dažnių spektro politikos
– having regard to its resolution of 14 February 2007 entitled ‘Towards a European policy on the radio spectrum’
OL C 291E, 2006 11 30, p.
OJ C 291E, 30.11.2006, p.
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl informacinės visuomenės
– having regard to its resolution of 23 June 2005 on the information society
OL C 133E, 2006 6 8, p.
OJ C 133E, 8.6.2006, p.
– atsižvelgdamas į ES pagrindines nuostatas dėl elektroninių ryšių su pakeitimais, ypač į Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), 2002/20/EB (Leidimų direktyva), 2002/19/EB (Prieigos direktyva), 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), 2002/58/EB (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) ir Reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 (EERRI),
– having regard to the EU framework for electronic communications, as amended, in particular Directives 2002/21/EC (Framework Directive), 2002/20/EC (Authorisation Directive), 2002/19/EC (Access Directive), 2002/22/EC (Universal Service Directive), 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications) and Regulation (EC) No 1211/2009 (BEREC Regulation),
– atsižvelgdamas į Europos ekonomikos atkūrimo planą (COM(2008) 800 galutinis),
– having regard to the European Economic Recovery Plan COM(2008) 800 final,
– atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 189 straipsnį,
– having regard to Article 189 of the Lisbon Treaty,
– atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones ( A7-0221/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development and the Committee on Culture and Education ( A7-0221/2011 ),
A. kadangi siekiant įgyvendinti strategijos „ES 2020“ tikslus nepaprastai svarbu užtikrinti veiksmingą plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimą visoje ES, kad būtų skatinamas greitas, tvarus, integracinis ir teritorinę sanglaudą užtikrinantis ekonomikos augimas, kuris pagerintų užimtumo padėtį, būtų stiprinamas Europos konkurencingumas, sukuriamos palankesnės sąlygos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir sudaromos galimybės visiems regionams, miestams, savivaldybėms ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve, joms suteikiant galimybę pasinaudoti naujomis viešųjų paslaugų skaitmeninėmis technologijomis,
A. whereas the EU-wide provision of fast broadband networks is of vital importance if the objectives of the EU 2020 strategy are to be achieved, in terms of promoting smart, sustainable, inclusive, territorially cohesive economic growth, improving the employment situation, strengthening Europe’s competitiveness, facilitating scientific research and innovation and thereby enabling all regions, cities, municipalities and sectors of society to benefit from the digital environment and giving them the opportunity to exploit new digital technologies for public services,
B. kadangi prieiga prie plačiajuosčio ryšio galima naudojant daugybę platformų (varį, laidus, pluoštą, fiksuotą ir mobilųjį bevielį ryšį, palydovus ir t. t.), tai pritraukė skirtingų tipų naudotojus, kaip, pvz., vartotojus, verslo įmones, vyriausybę, viešąsias ir ne pelno siekiančias organizacijas, įskaitant mokyklas, bibliotekas, ligonines ir visuomeninės saugos agentūras, kurie naudoja skirtingas plačiajuosčiu ryšiu teikiamas paslaugas (e. prekybą, sveikatos priežiūros paslaugas, garso ir vaizdo komunikaciją, pramogas, laivyno valdymą, vyriausybės paslaugas, švietimą, profesinį mokymą ir daug kitų), taip pat galimi įrenginių sąveikos taikymai (pažangieji elektros skaitikliai ir elektros energijos tinklai, belaidžiai širdies monitoriai, avarinės paslaugos, signalizacijos sistemos, automobilių telematavimas, inventoriaus sekimas ir t. t.),
B. whereas broadband access is enabled over many platforms (copper, cable, fibre, fixed and mobile wireless, satellite, etc.), has attracted users of all kinds (such as consumers, businesses, government, public and non-profit institutions, including schools, libraries, hospitals and public-safety agencies), who use broadband for a multitude of services (e-commerce, health-care delivery, voice and video communication, entertainment, fleet management, government services, education, job training, and many more), and is also enabling machine-to-machine applications (smart electric meters and smart grids, wireless heart monitors, emergency services, alarm systems, vehicle telemetry, inventory tracking, and more),
C. kadangi skirtingų platformų, naudotojų ir paslaugų pripažinimas plačiajuosčio ryšio ekosistemos dalimi ir aprėpimas padėtų užtikrinti 100 % prieigą prie plačiajuosčio ryšio ir turėtų daug naudos visuomenei, o tai savo ruožtu skatintų 100 % plačiajuosčio ryšio naudojimą; kadangi vienas iš ES tikslų turėtų būti siekis sudaryti galimybę visiems regionams ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve,
C. whereas recognising and embracing various platforms, users and services as part of the broadband ecosystem will help ensure 100% broadband access and deliver the many societal benefits associated therewith, which will, in turn, promote 100% broadband adoption; whereas the EU’s objectives should include enabling all regions and sectors of society to benefit from the digital environment,
D. kadangi konkurencija dėl prieigos prie tvarios infrastruktūros ir paslaugų, kartu su realistinių ir gyvybingų tikslų nustatymu „iš viršaus į apačią“, pagal paklausą užtikrins kitos kartos ryšio prieinamą veiksmingumą,
D. whereas sustainable infrastructure access and service competition, in conjunction with realistic, viable ‘top-down’ target setting, will make next-generation connectivity available efficiently and in line with demand,