natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(4) Kipras pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl sausros sukeltos nelaimės.
(4) Cyprus has submitted an application to mobilise the Fund, concerning a disaster caused by drought.
Europos Sąjungos 2008 finansinių metų bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo numatoma 7 605 445 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
For the general budget of the European Union for the financial year 2008, the European Union Solidarity Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 7 605 445 in commitment and payment appropriations.
Komisija siūlo pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 26 punktą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų suteikti finansinę pagalbą Kiprui.
The Commission proposes to mobilise the European Solidarity Fund in favour of Cyprus on the basis of point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Komisija, pagal Tarpinstitucinio susitarimo 26 punktą siekdama į 2008 m. biudžetą įrašyti konkrečius įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, pateikė Taisomąjį biudžetą (TB Nr. 10/2008).
The Commission has presented an amending budget (AB No 10/2008) in order to enter in the 2008 budget specific commitment and payment appropriation as foreseen in point 26 of the IIA.
Kipras pateikė paraišką prašydamas pagalbos panaudojant Fondo lėšas dėl sausros, kuri šalyje kilo 2008 m. pavasarį ir pasiekė kulminaciją 2008 m. balandį.
Cyprus applied for assistance of Fund following the drought that affected the country last springtime and culminated in April 2008.
Patikrinusi, ar ši paraiška atitinka Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytus tinkamumo kriterijus, Komisija siūlo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų suteikti 7 605 445 eurų finansinę pagalbą pagal Finansinės programos 3b išlaidų kategoriją.
After verifying that this application complies with the eligibility criteria of Council regulation (EC) N° 2012/2002), the Commission proposes to mobilise the EU solidarity Fund for a total amount of EUR 7 605 445, to be allocated under heading 3b of the Financial Framework.
Pranešėjas palankiai vertina, kad Komisija PBPP Nr. 11/2008 kaip vienintelę temą pasiūlė mobilizuoti ES solidarumo fondo lėšas ir primena, kad 2008 m. liepos 17 d. dviem biudžeto valdymo institucijoms, Parlamentui ir Tarybai, derinant biudžetą priimtoje bendroje deklaracijoje teigiama, kad jie „(...) palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą, kad nuo šiol kiekvienas preliminarus taisomojo biudžeto projektas, kuris reikalingas siekiant naudoti solidarumo fondo lėšas, bus sudaromas tik tam tikslui.“
The Rapporteur welcomes that the Commission has proposed the EUSF mobilisation as the sole issue in the PDAB 11/2008, and reminds that on 17 July 2008, during the conciliation between the two arms of the budgetary authority, the Parliament and the Council in a common declaration stated that they "(…) welcome the Commission commitment according to which, as from now, every preliminary draft amending budget required by the mobilisation of the Solidarity Fund will be solely for that purpose."
Pagal Tarpinstitucinio susitarimo 26 punktą, prieš abiems biudžeto valdymo institucijoms sutinkant suteikti pagalbą, turėtų būti surengtas trišalis susitikimas.
According to point 26 of the IIA, a trialogue should be held before the two arms of the budgetary authority give their agreement to the mobilisation.
Dėl skubos priimant taisomąjį biudžetą Nr. 11/2008 abi biudžeto valdymo institucijos susitarė dėl supaprastintos procedūros.
Due to the urgency the amending budget 11/2008 both arms of the budgetary authority agreed on a simplified procedure.
Regioninės plėtros komitetas prie šio pranešimo pridedame laiške išreiškė savo teigiamą nuomonę.
The Committee on Regional Development expressed its positive opinion in a letter attached to this report.
Patirtos žalos ir Komisijos siūlomos pagalbos santrauka tokia:
The amount of damage and the aid proposed by the Commission can be resumed as follows:
Suma, pagrįsta 2,5% koeficientu
Amount based on 2.5%
Suma, pagrįsta 6% koeficientu
Amount based on 6%
Pranešėjas siūlo pritarti Komisijos pasiūlymui dėl prie šio pranešimo pridedamo sprendimo.
The Rapporteur recommends the approval of the Commission proposal for a decision annexed to this report.
Biudžeto komitetas
Committee on Budget
Tema: Europos Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo (COM(2008) 732 galutinis)
Subject: The European Commission's proposal for a decision of the European Parliament and the Council on the mobilisation of the EU Solidarity Fund (COM(2008) 732 final)
Siekdamas išvengti bereikalingo delsimo priimant šią priemonę, kurią Biudžeto komitetas nori kuo greičiau priimti, Regioninės plėtros komitetas neprieštarauja Europos Komisijos pasiūlymui mobilizuoti 7.605.445 eurų sumą iš Solidarumo fondo ir skirti Kiprui atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo ir Reglamento Nr. 2012/2002 nuostatas.
In order to avoid undue delay in approving this measure which the committee on Budgets intends to adopt as soon as possible, I am pleased to inform you that the committee on Regional Development has no objection to the mobilisation of the Solidarity Fund to provide the sum of Euro 7.605.445 to Cyprus as proposed by the European Commission and in accordance with the rules laid down in the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and Regulation N° 2012/2002.
dėl pilietinio dialogo plėtros perspektyvų remiantis Lisabonos sutartimi
on the perspectives for developing civil dialogue under the Treaty of Lisbon
PE 411.919v02-00
PE 411.919v03-00
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0055 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0055 . ,
– atsižvelgdamas į įvairias per šią kadenciją patvirtintas Europos Parlamento rezoliucijas dėl pilietinės visuomenės,
– having regard to the various resolutions dealing with civil society that it has adopted during the current parliamentary term,
– atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 3 d. įvykusį seminarą, kuriame dalyvavo pilietinės visuomenės organizacijų atstovai,
– having regard to its workshop held with representatives of civil society organisations on 3 June 2008,
– atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ( A6-0475/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0475/2008 ),
A. kadangi norint sukurti demokratinę ir piliečiams artimą Europos Sąjungą ES institucijos, valstybės narės ir pilietinė visuomenė turi glaudžiai bendradarbiauti Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis,
A. whereas a democratic European Union that is close to citizens requires close cooperation between the EU institutions and Member States and civil society at European, national, regional and local level,
B. kadangi ES ir nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų atvirumas vykdyti dialogą ir bendradarbiauti su piliečiais ir pilietinės visuomenės organizacijomis – tai pagrindinė sąlyga tam, kad pastarieji dalyvautų rengiant teisės aktus ir valdant visais lygmenimis,
B. whereas an openness on the part of EU institutions and national, regional and local authorities to dialogue and cooperation with citizens and civil society organisations is a basic prerequisite for the latter's involvement in lawmaking and governance at all levels,
C. kadangi remiantis Lisabonos sutartimi stiprinamos ES piliečių teisės palaikant santykius su Europos Sąjunga, nes palengvinama jų galimybė jungtis į pilietinės visuomenės asociacijas ir dalyvauti diskusijose apie piliečių Europą,
C. whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a “citizens' Europe”,
D. kadangi remiantis dabartinėmis nuostatomis, kurios taip pat numatytos Lisabonos sutartyje, nustatomas būtinas Europos lygmens pilietinio dialogo plėtojimo teisinis pagrindas, tačiau šių nuostatų taikymas praktiškai vis dėlto ne visuomet yra patenkinamas,
D. whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
E. kadangi pilietinių visuomenių raidos lygis 27 valstybėse narėse skiriasi ir nevienodai naudojamasi dalyvaujamosios demokratijos, dalyvavimo teisėkūros procese ir dialogo su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos institucijomis galimybėmis,
E. whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
F. kadangi terminas „pilietinė visuomenė“ apima daug piliečių savanoriškai įsteigtų nevyriausybinių ir ne pelno organizacijų, kurios dalyvauja visuomenės gyvenime, išreiškia savo narių ar kitų asmenų interesus, idėjas ir ideologiją remdamosi etniniais, kultūriniais, politiniais, moksliniais, religiniais ar filantropiniais aspektais,
F. whereas the term “civil society” refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
G. kadangi pilietinių organizacijų atstovavimo masto apibrėžties klausimu vyksta kontraversiškos diskusijos ir kai kurių organizacijų veikla ir veiksmingumas propaguojant savo poziciją ne visuomet atitinka jų atstovavimo mastą,
G. whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
1. vertina Europos Sąjungos indėlį plėtojant pilietinį dialogą Europos ir nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;
7. ragina Europos Sąjungos institucijas į pilietinį dialogą įtraukti visus suinteresuotus pilietinės visuomenės atstovus, o jaunų europiečių, kurie kurs ateities Europos Sąjungą ir bus už tai atsakingi, nuomonei skirti ypatingą dėmesį;
Calls on the EU institutions to involve all interested civil society representatives in the civil dialogue; considers it essential, in this connection, for the voice of young Europeans, who will shape and take responsibility for the European Union of tomorrow, to be heard;
9. ragina ES institucijas tarpinstituciniame susitarime nustatyti privalomas piliečių visuomenės atstovų skyrimo gaires, konsultacijų organizavimo ir jų finansavimo metodus ir atsižvelgti į konsultavimosi su suinteresuotomis šalimis bendruosius principus ir būtiniausius standartus“
Calls on the EU institutions to adopt in an interinstitutional agreement binding guidelines concerning the appointment of civil society representatives, methods for organising consultations and their funding, in accordance with the general principles and minimum standards for consultation of interested parties
11. ragina, kad plėtodamos pilietinį dialogą Europoje ES institucijos siektų glaudžiau bendradarbiauti ir palaikydamos santykius su ES piliečiais aktyviai propaguotų europinę poziciją bei užtikrintų geresnę komunikaciją, informacijos srautus ir koordinavimą konsultavimosi su visuomene veiksmų srityje; pažymi, kad itin pageidautina, kad vyktų reguliarūs pilietinės visuomenės ir Komisijos narių susitikimai valstybėse narėse rengiamuose forumuose, kurie padėtų sumažinti pastebimą atotrūkį tarp ES ir Europos piliečių;
Calls on the EU institutions to cooperate more closely in developing civil dialogue and promoting an actively European mindset among EU citizens, with a view to ensuring better communication, information flow and coordination in connection with their public consultation activities; notes that, in this connection, regular meetings between civil society and Commissioners in forums in the Member States would be highly desirable as a way of reducing the perceived gap between the EU and the citizens of Europe;
15. pabrėžia, kad svarbios profesionaliai atliekamos nuomonių apklausos Europoje siekiant nustatyti ir geriau suprasti ES piliečių poreikius ir lūkesčius, susijusius su ES veikla; ragina ES institucijas ir pilietinę visuomenę valstybėse narėse bendraujant ir dalyvaujant diskusijose šiuos lūkesčius turėti mintyje;
Stresses the importance of the role played by professional European opinion polls in identifying and understanding the needs and expectations of EU citizens with regard to the way in which the Union operates; urges both EU institutions and civil society in the Member States to bear these expectations in mind in their interactions and debates;
18. ragina ES piliečius aktyviau įsitraukti į Europos lygmens diskusijas ir debatus bei dalyvauti būsimuose Europos Parlamento rinkimuose;
Encourages EU citizens to become more involved in European debates and discussions and to vote in the forthcoming European Parliament elections;
20. pabrėžia, kad, be dialogo su pilietine visuomene, reikalingas atviras, skaidrus ir reguliarus Europos Sąjungos dialogas su bažnyčiomis ir religinėmis bendruomenėmis, kaip numatyta Lisabonos sutartyje;
Stresses that, besides dialogue with civil society, there also needs to be an open, transparent and regular dialogue between the Union and churches and religious communities, as provided for by the Treaty of Lisbon;
„Sąjungą kuriame ne valstybėms ir vyriausybėms, ją kuriame piliečiams.“
'We are not seeking coalitions between States, we are uniting people'
„Tai, kas susiję su mumis, negali būti sprendžiama be mūsų“ – to iš Europos Sąjungos institucijų tikisi jos piliečiai.
What European citizens expect of the EU institutions is summed up by the slogan 'Nothing about us without us'.
Dėl Europos Sąjungos plėtros daugėja ne tik valstybių narių, bet ir piliečių, kuriems taikomas ES reguliavimas.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Ir nors pati ES patiria sistemingų pokyčių ir transformuojasi, deja, jos ir piliečių komunikacija dar nepatiria tokių pokyčių.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
Atsirado akivaizdi komunikacijos spraga, tai parodė ir Prancūzijos bei Nyderlandų „ne“ Europos Konstitucijai, ir Airijos „ne“ Lisabonos sutarčiai.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Tą spragą galima sumažinti iniciatyvomis ir projektais, kurių imasi ES institucijos.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Tokie veiksmai rodo, kad sąmoningas poveikis dalyvavimo demokratijos, susijusios su Europos reikalais vietos, regioniniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu, plėtrai yra įmanomas.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje Europos institucijos ėmė pamažu, bet sistemingai atsiverti piliečiams, kur kas labiau pripažinti piliečių visuomenės vaidmenį ir gerokai dažniau nori sužinoti jos nuomonę.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
Tačiau komunikacijos, o pirmiausia – dialogo su piliečiais srityje ES turės dar daug ką padaryti.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
Suprantama, Europos projekto negalima kurti be piliečių, be to, komunikacija su jais būtina, kad tinkamai veiktų demokratija.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
Ir atvirkščiai, piliečiams rūpės Europa ir jie parems ES tiktai turėdami visą informaciją, vykstant gyvam, atviram dialogui ir piliečiams aktyviai įsitraukiant į Europos reikalus pagal tokį principą: „ Kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Sprendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“ (ES sutarties 10 straipsnis).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Pagrindinis šio pranešimo tikslas – pabrėžti didžiulį dialogo su piliečiais Europos Sąjungoje vaidmenį ir reikšmę, pirmiausia – Lisabonos sutarties kontekste, atskleisti naujas jo formas ir galimybes, būtinybę sukurti aiškius ir skaidrius to dialogo plėtojimo principus Europos forume.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lisabonos sutartyje dialogas su piliečiais laikomas pagrindiniu principu, su kuriuo siejamos kone visos ES politikos ir veiklos sritys (Europos Sutarties II antraštinė dalis „Nuostatos dėl demokratinių principų“, ypač 11 straipsnis).
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Tačiau negalima kalbėti apie dialogą su piliečiais be pilietinės visuomenės, todėl pranešėja 2008 m. birželio mėn.
However, there can be no civil dialogue without the involvement of civil society.
EP surengė seminarą, skirtą dialogo su piliečiais plėtros perspektyvai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai.
Accordingly, in June 2008 the rapporteur organised a seminar within the EP on the prospects for the development of civil dialogue following the entry into force of the Lisbon Treaty.
Seminaras, kuriame dalyvavo daug pilietinės visuomenės atstovų, buvo labai sėkmingas, o dėmesio vertos jo išvados, be kita ko, buvo pagrindas šiam pranešimui parengti.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Nei Europos Sąjungos teisėje, nei praktikoje nėra vientiso ir visuotinai vartojamo dialogo su piliečiais apibrėžimo .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Išskyrus kelis Europos Komisijos dokumentus, skirtus ES konsultacijoms ir komunikacijos politikai ES
With the exception of a few Commission documents on consultation and communication policy in the EU
Suprasti, kas yra dialogas su piliečiais, sunku ir dėl to, kad ES institucijų požiūris į šį dialogą yra skirtingas.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.
Pavyzdžiui, yra rimtų išlygų dėl nevyriausybinių delegacijų, pakviestų dalyvauti dialoge, uždarame ES piliečiams, atstovavimo Tarybos veikloje ar pernelyg didelės laisvės (tokių išlygų ypač pateikia Europos Komisija) pasirenkant būdą, kuriuo jis bus vykdomas.
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Tad, pranešėjos nuomone, esminę reikšmę turi pačios dialogo su piliečiais sąvokos apibrėžimas (arba aprašymas) ES lygmeniu ir dialogo dalyvių atstovavimo taisyklių suformulavimas, kurio turi imtis pilietinė visuomenė.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Pilietinės visuomenės atstovavimo principas turi būti įgyvendinamas dialogo partnerėmis nurodant tokias organizacijas, su kuriomis piliečiai tapatinasi ir kurios geriausiu, vadinasi, nuodugniausiu ir kompetentingiausiu būdu atstovauja jų interesams.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Dialogo su piliečiais sėkmė priklausys kaip tik nuo atstovavimo, t. y. visų pagrindinių partnerių (subjektų), kuriems rūpi plėtojamo dialogo tema, dalyvavimo (taigi turi įsitraukti ES institucijos, valstybių narių valstybinės, regioninės ir vietos valdžios įstaigos, Europos politinės partijos, nevyriausybinės organizacijos ir kiti partneriai, atstovaujantys pilietinei visuomenei).
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Dialogas su piliečiais iš esmės yra dvišalis ir abipusis.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Todėl nepakanka tiktai informuoti piliečių apie ES veiklą, reikia rasti laiko ir jų nuomonėms išklausyti.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Piliečiams reikia suteikti tikrumo, kad jų požiūriai ir išsakyti nuogąstavimai bus vertinami rimtai ir į juos atsižvelgs Europos institucijos.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Pagal abipusiškumo principą dalyviams turi būti suteikiama informacija arba pranešama apie tolesnį jų reikalavimų, pateiktų dialogo metu, likimą.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Ar ne tuo turi būti grindžiamas visuomenių partnerių įtakos didinimas priimant ES sprendimus?
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Be to, pasirenkant partnerius svarbi yra ir pusiausvyra tarp privačiojo ir viešojo sektorių, vienodas požiūris į visuomeninių organizacijų atstovus ir ekspertus.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Skaidrumo principas.
Principle of transparency.
Pasirinkdamos (kviesdamos) dialogo dalyvius Europos institucijos turi taikyti kuo didesnį skaidrumą .
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .