natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. pabrėžia, kad dvišalė ir daugiašalė Europos Sąjungos prekybos politika yra tik priemonė, o ne savaiminis tikslas, kad ji turi derėti su Sąjungos tikslais kovoti su klimato kaita ir padėti sudaryti plataus užmojo susitarimą klimato klausimu;
Stresses that the European Union’s trade policies – whether bilateral or multilateral – are a means to an end and not an end in themselves, and that these should be consistent with its objectives to combat climate change and should anticipate the conclusion of an ambitious climate agreement;
10. ragina Komisiją ir PPO nares siekti, kad PPO pateiktų nuomonę, kurioje ji pripažintų klimato kaitos reikšmę ir padarinius, taip pat siektų, kad pagal PPO taisykles visuotinės pastangos siekiant kovoti su klimato kaita, mažinti ją ir prisitaikyti prie jos būtų ne žlugdomos, o skatinamos;
Calls on the Commission and WTO members to seek to secure an opinion from the WTO acknowledging the significance and impact of climate change and encourage the WTO to pursue the objective of ensuring that WTO rules do not undermine but promote global efforts to combat, reduce and adapt to climate change;
PPO ministrų konferencijoje buvo priimtas sprendimas dėl prekybos ir aplinkos, ragina Komisiją vėliausiai iki 2011 m. vidurio pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje būtų įvertinta, kokiu mastu PPO Prekybos ir aplinkos komitetas pasiekė tikslų, nustatytų šiame sprendime, ir pateikti išvadas apie tai, kas dar turėtų būti padaryta, visų pirma visuotinio dialogo klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos bei PPO klausimais;
Given that it is more than 15 years since the WTO Ministerial Decision on Trade and Environment, taken at Marrakesh on 15 April 1994, calls on the Commission to present at the latest by mid-2011 to the European Parliament and the Council a report assessing the extent to which the WTO’s Committee on Trade and Environment has fulfilled its remit as set out in that Decision and its conclusions as to what more needs to be done, particularly in the context of the global dialogue on Climate Change mitigation and adaptation and the WTO;
Sustiprinti teigiamą prekybos ir klimato apsaugos sąveiką
Stronger positive interaction between trade and climate protection
16. pripažįsta, kad prekyba yra svarbi technologijų perdavimo besivystančioms šalims priemonė; pabrėžia būtinybę šalinti ekologinės prekybos kliūtis, pavyzdžiui, nebetaikant PPO tarifų ekologinėms prekėms;
Recognise that trade is an important tool for the transfer of technologies to developing countries; emphasises the need to reduce barriers to ‘green trade’ by, for instance, removing tariffs on ‘green goods’ at WTO level;
18. pabrėžia ekologiškų technologijų inovacijų svarbą ir pripažįsta vaidmenį, kurį gali vaidinti prekyba perduodant šias technologijas tarp skirtingų šalių;
Emphasises the importance of innovation in green technologies and recognises the role that trade can play in the transfer of these technologies between countries;
Pasiekti teisingesnių kainų tarptautinėje prekyboje ir išvengti anglies dioksido nutekėjimo
Making international trade prices fairer and avoiding carbon leakage
26. tačiau pažymi, kad derybos dėl klimato yra paremtos „bendros, bet skirtingos atsakomybės“ principu ir kad besivystančių šalių klimato politika paprastai yra silpna dėl mažesnių jų finansinių ar techninių pajėgumų, o ne dėl aplinkos apsaugos dempingo tikslų;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;
31. mano, kad daugiašalis susitarimas dėl klimato būtų geriausia priemonė siekiant atsižvelgti į neigiamus išorės veiksnius aplinkai, susijusius su CO2, tačiau jis artimiausioje ateityje gali būti nepasiektas; todėl mano, kad Europos Sąjunga turėtų ir toliau svarstyti galimybes nepažeidžiant PPO taisyklių nustatyti tinkamas, pramonės sektoriams, kuriuose gali vykti anglies dioksido nutekėjimas, skirtas aplinkos apsaugos priemones, papildančias CO 2 leidimų pardavimą aukcionuose naudojant Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, ypač vadinamąjį anglies dioksido įtraukimo mechanizmą; tokiu mechanizmu būtų galima kovoti su išmetamo CO 2 šaltinių perkėlimu į trečiąsias šalis;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for internalising negative external environmental factors relating to CO 2 , but that there is a risk that this will not be achieved in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO 2 quotas under the EU’s emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules; takes the view that such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO 2 emissions being transferred to third countries;
PPO prekybos derybų komiteto sprendime dėl prekybos ir aplinkos apibūdinami kaip darantys įtaką „prekybos priemonių ir aplinkosaugos priemonių, taikomų siekiant tvarios plėtros, santykiui“ (pvz., pasienio mokesčių derinimas, muitai, skirti kovai su ekologiniu dempingu), turint mintyje dabartinę PPO jurisdikcijos padėtį šioje srityje gali būti laikomi atitinkančiais PPO taisykles ir metodus tik tuo atveju, jeigu jų imamasi laikantis teisiškai privalomo visuotinio susitarimo ir pagal JTBKKK įgaliojimus, taigi ragina Komisiją iki Pietų Afrikoje vyksiančios konvencijos šalių 17-osios konferencijos (COP 17) pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai komunikatą, kaip tokia sistema galėtų būti nustatyta pagal bet kurį susitarimą, taikomą po Kioto protokolo;
Considers that individual actions which, in the words of the WTO’s Trade Negotiations Committee Decision on Trade and Environment of 15 December 1993, affect ‘the relationship between trade measures and environmental measures, in order to promote sustainable development’ (such as border tax adjustments and ‘anti-eco-dumping duties’) are only likely to prove to be compatible with WTO rules and disciplines, given the current state of WTO jurisprudence in this field, if they are taken under the auspices of a legally binding global agreement under the authority of the UNFCCC, and therefore calls on the Commission to submit before COP 17 in South Africa a communication to the European Parliament and the Council on how such a system could be provided for in any post-Kyoto agreement;
Skatinti produktų skirstymą pagal jų poveikį klimatui
Promoting product differentiation according to their impact on the climate
37. primena, kad PPO sistemoje galima imtis prekybos sertifikavimo priemonių, jei jos būtinos, proporcingos ir jomis nediskriminuojamos šalys, kuriose gamybos sąlygos yra vienodos; tačiau pažymi, kad labai svarbu, kad šios priemonės galėtų būti kuo greičiau taikomos remiantis klimato kriterijais, kurie būtų pagrįsti produktų gamybos būdais ir metodais;
Points out that the WTO framework makes it possible to take trade qualification measures if these are necessary, proportionate and do not discriminate against countries in which production conditions are identical; notes, however, that urgent clarification is required so that these measures can be applied on the basis of climate criteria relating to the PPM for these products;
ILUC) ir viso gamybos ciklo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir smulkios dalelės; pabrėžia, kad užtikrinti gyventojų aprūpinimą maistu turi būti svarbiau už biokuro gamybą ir kad tvaraus žemės naudojimo politika bei praktika turi būti nedelsiant vykdoma taikant labiau holistinį požiūrį;
Advocates that genuine, binding sustainability criteria and standards be developed for the production of biofuels and biomass which take account of the emission of climate-changing gases and small particles due to indirect land use change (ILUC) and the whole production cycle; stresses that safeguarding food supplies must take priority over the production of biofuels and that sustainability of land use policy and practice needs to be tackled urgently using a more holistic approach;
45. yra susirūpinęs dėl Komisijos siekio į prekybos susitarimus įtraukti prekybos medienos produktais liberalizavimą, ypač eksporto apribojimų panaikinimą, nors ir esama didelio miškų nykimo ir neigiamų pasekmių klimatui, biologinei įvairovei, vystymuisi ir vietos gyventojams pavojaus;
Is concerned about the Commission’s desire to push liberalisation of the timber trade, and in particular the abolition of export restrictions, in trade agreements, despite the increased risk of deforestation and the negative repercussions for the climate, biodiversity, development and local populations;
47. mano, kad į naujus tarptautinius klimato apsaugos susitarimus turi būti įtrauktos tvirtos garantijos dėl tarptautinės prekybos mediena neigiamų padarinių aplinkai sumažinimo ir miškų nykimo, kurio mastas kelia susirūpinimą, panaikinimo;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
Visapusiškai įtraukti transportą į prekybos ir klimato klausimą
Full inclusion of transport in the problem area of trade and climate issues
54. ragina Komisiją ir valstybes nares daryti viską, kas jų galioje, siekiant, kad būtų priimtas teisiškai privalomas susitarimas dėl laivybos taršos mažinimo pagal Tarptautinės jūrų organizacijos nuostatas;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
57. apgailestauja dėl to, kad didelę tarptautinės prekybos dalį sudaro vienarūšiai produktai, kurie galėtų būti lengvai pagaminami vietoje ir jų transportavimui nereikėtų su aplinka susijusių išlaidų;
Regrets that a significant part of international trade consists of homogeneous products which could just as easily be produced locally and that the transport required does not bear its own environmental costs;
Sustiprinti prekybos ir klimato derinimo priemones
Strengthening tools that ensure consistency between trade and climate
SIA) įtrauktas klimato kaitos aspektas; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais, pvz., Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių laisvosios prekybos susitarimo atveju, iš SIA matyti, kad susitarimas turės neigiamų padarinių klimatui, kurie nebuvo aptarti prieš sudarant susitarimą; mano, kad prekybos susitarimai jokiu būdu neturėtų kenkti daugiašalėms aplinkos apsaugos sutartims;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);
68. pripažįsta, kad Europos prekybos politikos ir klimato politikos derinimą šalys partnerės gali palaikyti netiesioginiu bandymu sumažinti mūsų importą ir padidinti eksportą;
Recognises that efforts to make European Union trade and climate policies consistent can be used or perceived by partner countries as a roundabout way of reducing our imports and increasing our exports;
71. primena pramoninių šalių, tarp kurių yra Sąjungos valstybių narių, įsipareigojimą apsvarstyti naujoviško finansavimo galimybę siekiant kovoti su klimato kaita, visų pirma finansinių sandorių apmokestinimą; ragina Komisiją Tarybai ir Parlamentui neužilgo pateikti pasiūlymą dėl tokio apmokestinimo įvedimo Sąjungos lygiu projektą; prašo Komisijos į prekybos derybas dėl finansinių paslaugų liberalizacijos įtraukti tokio mechanizmo galimybę;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change, and in particular taxes on financial transactions; calls on the Commission to come up quickly with proposals to Council and Parliament on the introduction of this type of tax at EU level; calls on the Commission to incorporate the prospect of such a mechanism in trade negotiations on the liberalisation of financial services;
JT aukščiausiojo lygio susitikimo klimato kaitos klausimu Kopenhagoje rezultatas buvo nuviliantis susitarimas, kuriuo neįmanoma planetos atšilimo apriboti mažiau nei 2°C. Taipogi Kopenhagos susitarimas nėra nei pasaulinis, nei privalomas.
The outcome of the UN climate summit in Copenhagen was a disappointing agreement which will not be able to keep global warming below 2°C. On top of that, it is neither global nor binding.
Kodėl iškilo tiek daug sunkumų?
Why some many difficulties?
Šiuo metu Europos Sąjungą kamuoja neveiklumas.
The European Union is currently tempted to do nothing.
Kai kurie pramonės sektoriai, kuriems labai pritaria vyriausybės, kalba apie galimas dramatiškas plataus masto klimato politikos pasekmes.
Some sectors of industry, with strong backing from governments, claim that an ambitious climate policy may have dramatic consequences.
Jie teigia, kad, nors ir oficialiaisiais tyrimais paneigia tokią pasaulinę grėsmę ir juose primenama, kad esama apsaugos nuo anglies dioksido nutekėjimo priemonių, ambicijos klimato klausimu trukdo spręsti ekonominę ir socialinę krizę..
With official studies refuting this global threat and pointing out that instruments exist to protect against carbon leakage, it is claimed that an ambitious climate policy would impede efforts to overcome the economic and social crisis.
Tai yra didelė klaida, kurios nedaro Kinija ir Jungtinės Amerikos Valstijos, dalį savo krizės sprendimo planų skirdamos ekologinei ekonomikai.
This is a serious mistake that is not being made by China and the USA, as can be seen from the proportion of their economic recovery plans devoted to the green economy.
Imdamasi vadovaujančio vaidmens kovoje su klimato kaita Europos Sąjunga sustiprintų savo konkurencingumą pasinaudodama energijos taupymu ir atsinaujinančia energija – dviem sektoriais, kuriais galima pagerinti savo energijos tiekimo saugumą ir kurie turi didelio pramonės vystymo , inovacijų, teritorijų planavimo ir darbo vietų kūrimo potencialo.
If the European Union were to assume leadership in the battle against climate change, it would strengthen the competitiveness of its economy by means of energy savings and renewable energies, two sectors that can help improve its energy security and have massive potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation.
Taip pat kadangi dėl vartojimo išmetamų šių dujų kiekis Jungtinėje Karalystėje yra 35 proc., Prancūzijoje – 45 proc., o Švedijoje – 60 proc. didesnis už kiekį, išmetamą dėl gamybos.
The EU has no choice but to do something about these ‘traded’ emissions, otherwise it risks losing all its international credibility.
Be kita ko, jei vietoje to, kad pakeistų savo gamybos ir vartojimo būdus, ji perkelia savo emisijas į trečiąsias šalis, ji negalės gauti su šia transformacija susijusios ekonominės, pramoninės ar socialinės naudos.
Furthermore, if it externalises its emissions rather than transform its modes of production and consumption, it will not derive any benefit from the economic, industrial or social advantages that accrue from these measures.
Taigi, ES turi keisti savo prekybos politiką skirstydama produktus pagal jų poveikį klimatui ir šitaip skatinti būtiną gamybos ir vartojimo būdų ir investavimo strategijų kaitą.
The EU has to adjust its trade policies towards some form of discrimination of products on the basis of their climate impact, thus stimulating the paradigm shifts required in methods of production and consumption and investment strategies.
Ji privalo reaguoti į anglies dioksido nutekėjimo problemą ir, bendriau paėmus, savo importo poveikį klimatui.
It has to tackle the problem of carbon leakage and, more generally, monitor the climate impact of its imports.
Ji neturi kritikuoti mūsų prekybos partnerių klimato politikos laikydamasi trumpalaikio požiūrio siekiant padidinti Europos užimamą rinkos dalį.
It should not call into question the climate policies pursued by our trading partners in a short-sighted attempt to boost Europe’s market share.
Ji turi aktyviai veikti spręsdama tarptautinio transporto emisijų klausimą, pasiūlyti inovacijų apsaugos tvarką, kuri būtų suderinama su prieiga, ypač besivystančių šalių prieiga prie klimatui palankių technologijų, siekti sukuri tarptautinius naujoviškus finansavimo mechanizmus, jei reikia, iš anksto juos įgyvendinant Sąjungos lygmeniu.
It should be active with regard to emissions from international transport, propose an innovation protection system that is compatible with access to climate-friendly technologies, particularly for developing countries, and defend the establishment of innovative funding mechanisms at international level by introducing these at EU level, before anyone else if necessary.
Šių veiksmų ES turėtų imtis kartu su mūsų prekybos partneriais, ypač besivystančiomis šalimis, o ne vykdyti prieš juos nukreiptus veiksmus.
The EU should set out on this mission in tandem with, and not in opposition to, our trading partners, particularly the developing countries.
Šiuo pranešimu, kuris yra daugelio diskusijų su įmonėmis, asociacijomis, profesinėmis organizacijomis ir Komisija vaisius. siekiama nustatyti papildomus etapus, kuriais ES galėtų toliau žengti toliau eidama šiuo keliu.
This report, which is the outcome of extensive discussions with companies, associations, trade union representatives and the Commission, seeks to identify the next stages that will enable the EU to continue along this path.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ (*)
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus
on international trade policy in the context of Climate Change imperatives
2. ragina Komisiją ir PPO nares siekti, kad PPO pareikštų nuomonę, kurioje atsižvelgtų į klimato kaitos reikšmę ir padarinius, taip pat siektų, kad pagal PPO taisykles visuotinės pastangos siekiant kovoti su klimato kaita, mažinti ją ir prisitaikyti prie jos būtų ne žlugdomos, o skatinamos;
Calls on the Commission and WTO members to seek to secure an opinion from the WTO acknowledging the significance and impact of climate change and encourage the WTO to pursue the objective of ensuring that WTO rules do not undermine but promote global efforts to combat, reduce and adapt to climate change;
16. ragina Komisiją ir valstybes nares daryti viską, kas jų galioje, siekiant, kad būtų priimtas teisiškai privalomas susitarimas dėl laivybos taršos mažinimo pagal Tarptautinės jūrų organizacijos nuostatas;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
ILUC) ir viso gamybos ciklo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir smulkios dalelės; pabrėžia, kad užtikrinti gyventojų aprūpinimą maistu turi būti svarbiau už biokuro gamybą ir kad tvaraus žemės naudojimo politika bei praktika turi būti nedelsiant vykdoma taikant labiau holistinį požiūrį;
Advocates that genuine, binding sustainability criteria and standards be developed for the production of biofuels and biomass which take account of the emission of climate-changing gases and small particles due to indirect land use change (ILUC) and the whole production cycle; stresses that safeguarding food supplies must take priority over the production of biofuels and that sustainability of land use policy and practice needs to be tackled urgently using a more holistic approach.
dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus
on International Trade Policy in the context of Climate Change imperatives
2. apgailestauja dėl to, kad didelę tarptautinės prekybos dalį sudaro homogeniški produktai, kurie galėtų būti lengvai pagaminami vietoje ir jų transportavimui nereikėtų su aplinka susijusių išlaidų;
Regrets that a significant part of international trade consists of homogeneous products which could just as easily be produced locally and that the transport required does not bear its own environmental costs;
7. ragina ES imtis iniciatyvos ir nustatyti pagrindines technologijų sklaidos besivystančiose šalyse kliūtis siekiant kovoti su klimato kaita;
Calls on the EU to take the lead in the identification of the salient barriers to the dissemination of technologies in developing countries to address climate change;
12. mano, kad į naujus tarptautinius klimato apsaugos susitarimus turi būti įtrauktos tvirtos garantijos dėl tarptautinės prekybos mediena neigiamų padarinių aplinkai sumažinimo ir miškų nykimo, kurio mastas kelia susirūpinimą, panaikinimo;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a European Union action for the European Heritage Label
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0076 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0076 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 167 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7-0071/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 167 of the Treaty on Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0071/2010 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,
– having regard to Article 294(3) of the Treaty on Functioning of the European Union,
– atsižvelgdamas į pagrįstą nuomonę dėl to, ar teisės akto projektas atitinka subsidiarumo principą, kurią Parlamento Pirmininkui pateikė nacionaliniai parlamentai,
– having regard to the reasoned opinion sent to its President by a national parliament on the compliance of the draft act with the principle of subsidiarity,
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ( A7–0311/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0311/2010 ),
(1) Sutartimi siekiama glaudesnės Europos tautų sąjungos, o jos 167 straipsnyje nustatytas Europos Sąjungos uždavinys – prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, drauge gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeliant bendrą kultūros paveldą.
(1) The Treaty aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
(1) Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) siekiama glaudesnės Europos tautų sąjungos, o jos 167 straipsnyje nustatytas Europos Sąjungos uždavinys – prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, drauge gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeliant bendrą kultūros paveldą.
(1) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 TFEU in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.