natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miestų plėtros programas vietos ir regionų lygmeniu turi kurti ir vykdyti tie, kurie supranta vietos žmonių poreikius ir verslo aplinką.
Urban development programmes must be conceived and executed at the local and regional level by those who understand local people and the business environment.
Šiame kontekste įgaliojimų perdavimas – labai svarbus įrankis, galintis sustiprinti vietos valdymo administracinį pajėgumą ir tapti tikru teritorinio ir Europos augimo veiksniu.
In this context sub-delegation is a very important tool, both to enhance local management administrative capacity and to become a real actor of the territorial and European growth.
Ar regioninės ir subregioninės organizacijos iš tiesų įgis didesnę atsakomybę už struktūrinių fondų programavimą ir valdymą, priklauso ne tik nuo pozityvios sistemos sukūrimo ES lygmeniu laikantis taisyklių ir gairių, bet ir nuo to, kiek nacionalinės ir regioninės vyriausybės ir vadovaujančiosios institucijos yra pasirengusios prisiimti ir atlikti aktyvesnį praktinį vaidmenį.
Whether regional or sub-regional organizations actually acquire greater responsibilities for Structural Funds programming and delivery depends not only on the creation of a positive framework at EU level, in terms of the Regulations and Guidelines, but also on the extent to which national and regional governments and managing authorities are prepared to accept and provide for their increased hands-on involvement.
Šiame kontekste nėra žinoma, kokiu mastu veikia savanoriškumu pagrįsta sistema.
In this context it is questionable to what extent the voluntary framework works.
Ateityje miestams reikėtų numatyti aiškų tarpininkų vaidmenį šalia regionų ir nacionalinių vyriausybių daugiasluoksnio valdymo sistemos kontekste, o miestų aspektas turėtų būti privalomas.
In the future, the clear role of cities alongside regional and national governments as intermediary bodies should be envisaged, in the context of the multi-level governance approach and the urban dimension should be mandatory.
Dažnai paaiškėja, kad nesusiję plėtros projektai yra rengiami prieš miestams užbaigiant integruotos miestų plėtros projektus.
It often arises that unrelated development plans are prepared before the integrated urban development plans have been finalised by cities.
Kad integruotos miestų plėtros projektai būtų realiai įgyvendinami, ypač svarbu sukurti atstovaujamąją valdžią ir sprendimų priėmimo struktūrą.
For the integrated urban development plans to be viable it is crucial that a representative management and decision making structure is in place.
Be to, integruotos miestų plėtros projekto idėja gali tapti sėkminga tik tuo atveju, jei turima pakankamai išteklių.
Furthermore the idea of integrated urban development plan constitutes the way forward only if sufficient resources are available.
Kad būtų veiksminga visoje Bendrijoje ir kad Leipcigo chartijos tikslai būtų įgyvendinti per pagrįstą laiką, miesto plėtrai reikia aiškiai nustatytų reikšmingų finansinių išteklių.
To be effective and to achieve the Leipzig objectives within a reasonable time throughout the Community, urban development requires clearly identified important financial resources.
Viešasis sektorius taip pat turi svarbų vaidmenį – užtikrinti, kad miestų vietovės vargingiausiose šalyse sparčiai supanašėtų.
The private sector also has an important part to play in ensuring the rapid convergence of the urban areas in the poorest countries.
Viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių tikslas – sutelkti savo pastangas infrastruktūrai ir būstams kurti.
Public private partnerships concentrating their efforts on infrastructure construction and housing.
Jei dotacijomis ir paskolomis siekiama sukurti norimą sverto efektą, kad būtų užtikrinta sparti ir veiksminga plėtra, būtinos visos veiksmingos finansinės priemonės ir kredito paslaugos.
The use of effective financial tools and credit facilities are all indispensable if the grants, and loans are to achieve the desired leverage to ensure rapid and effective development.
Tokios finansų inžinerijos priemonės kaip JESSICA turi reikšmingą plėtros potencialą.
Financial engineering instruments such as Jessica have a significant development potential.
Reikia pabrėžti, kad JESSICA veikia atsinaujinimo principu ir turi ekonominio augimo potencialą.
The revolving principle of JESSICA and its potential for economic growth needs to be stressed.
JESSICA turėtų būti pirmutinė priemonė tolydžios miestų plėtros projektams finansuoti.
Jessica should be a primary tool for the financing of sustainable urban development projects.
Atrodytų, kad nors integruotos tarpsektorinės įgyvendinimo politikos idėja ir yra oficialiai stipriai palaikoma, valstybių narių nustatytos valdymo struktūros kartais prastai pritaikomos horizontaliam bendradarbiavimui skatinti.
It would appear that whilst much lip service is paid to the idea of an integrated cross sector implementation policy the governance structures in place in Member States are sometimes ill adapted to encouraging horizontal cooperation.
Be regioninės politikos, yra ir kitokia Bendrijos finansų politika, turinti įtakos miestams ir suteikianti lėšų, kurias galima panaudoti miestų teritorijų plėtrai.
Apart from the regional policy, there are other Community financial policies that influence cities and also offer financial resources that can be used on city territories.
Itin svarbi yra Europos transporto politika ir Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politika.
Amongst them, the European Transport Policy and the European Research and Development Policy seem to be the most important.
Todėl rezultatas yra toks, kad trūksta poreikiams pritaikytos metodikos.
Consequently the result is a lack of methodology adapted to needs.
Pagrindinė problema gali būti ta, kad nėra tarpsektorinės valdymo struktūros ir institucijos, kuri užtikrintų būtiną koordinavimą ir priimtų būtinus sprendimus.
The absence of a cross sector management structure with the authority to ensure the necessary coordination and take then necessary decisions can be a major problem.
Ateityje ir viena, ir kita politika turėtų būti glaudžiau susietos su sanglaudos politika.
In the future these policies should be more closely interlinked with Cohesion policy.
Miestų problemos ir jų sprendimo būdai, naudingi visiems su jais susijusiems, įvairiose šalyse ir įvairiuose miestuose skiriasi.
Urban problems and the means to manage them to the advantage of all concerned varies from country to country and from town to town.
Europos stiprybė – jos kultūrinė įvairovė, miestų, miestelių, kaimų ir kaimo vietovių bei kultūrinių kraštovaizdžių turtingumas.
The strength of Europe lies in its cultural variety, in the richness of its cities, towns, villages and countryside and its cultural landscapes.
Miestai ir regionai konkuruoja tarpusavyje, tačiau kartu jiems reikia bendradarbiauti tarpusavyje, kad galėtų konkuruoti pasauliniu mastu.
Cities and regions are in competition with each other, but at the same time they need mutual cooperation, in order to be able to compete world-wide.
Labai svarbu dalytis patirtimi ir gerąja patirtimi plėtojant ir pertvarkant Europos miestus.
The exchange of experiences and best practice about the development and reconstruction of European cities is of outstanding importance.
Senosios valstybės narės turi dalytis su naujai įstojusiomis valstybėmis ne tik sėkminga patirtimi, bet ir problemomis, su kuriomis susidūrė.
The experience of the most successful as well as the pitfalls encountered by the older Member States need to be shared by those who have recently joined.
Tokios institucijos kaip CEMR, Eurocities, EUKN, QeC ERAN ir daugelis kitų atlieka itin svarbų vaidmenį šioje srityje.
Institutions such as CEMR, Eurocities, EUKN, QeC ERAN and many others play an indispensable role in this regard.
Paskutinis, bet toli gražu ne mažiau svarbus tikslas – nagrinėti miestų problemas platesniame miestų ir kaimų atskirties kontekste ir užtikrinti darnią vidinių miestų rajonų, didesnių teritorijų ir priemiesčių plėtrą.
Lastly, but in no way least, it is important to approach urban problems in the wider context of the urban – rural divide and ensure harmonious development of inner, wider and suburban areas.
dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP
on the European Security Strategy and ESDP
MAŽUMOS NUOMONĖ.........................................................................................................13
MINORITY OPINION.............................................................................................................12
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................14
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................13
– atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį,
– having regard to the Treaty of Lisbon,
– atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2003 m. gruodžio 12 d.,
– having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled “A secure Europe in a better world”, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– atsižvelgdamas į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2003 m. gruodžio 12 d.,
– having regard to the EU Strategy against the Proliferation of Weapons of Mass Destruction, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 12 d. patvirtintas Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP),
– having regard to the European Council Conclusions concerning the European Security and Defence Policy (ESDP) adopted on 12 December 2008,
– atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio ir Europos Komisijos raštą Europos Vadovų Tarybai „Klimato kaita ir tarptautinis saugumas“,
– having regard to the paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled “Climate change and international security”,
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. patvirtintus Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo
– having regard to Council Joint Action 2008/851/CFSP of 10 November 2008 on a European Union military operation to contribute to the deterrence, prevention and repression of acts of piracy and armed robbery off the Somali coast
OL L 301, 2008 11 12, p.
OJ L 301, 12.11.2008, p.
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos įgyvendinimo vykdant ESGP
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo
– having regard to its resolution of 5 June 2008 on the implementation of the European Security Strategy and ESDP
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0255 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0255 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl kosminės erdvės ir saugumo
– having regard to its resolution of 10 July 2008 on space and security
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0365 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0365 . ,
– atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ( A6-0032/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0032/2009 ),
3. dar kartą nurodo, kad būtina Jungtinių Tautų Organizacijos reforma siekiant, kad ji galėtų visapusiškai atlikti savo pareigas, efektyviai veikti ieškant globalių problemų sprendimų ir reaguoti į pagrindines grėsmes;
Reiterates the need for a reform of the United Nations Organization in order to make it capable of fully meeting its responsibilities and acting effectively in providing solutions to global challenges and responding to key threats;
6. pabrėžia, kad pastangų ir pajėgumų sujungimas ES lygmeniu labai svarbus norint įveikti didėjančių gynybos įrangos kainų ir dabartinių gynybos išlaidų apribojimų bendrą poveikį;
Stresses that the pooling of efforts and capabilities at the EU level is crucial in overcoming the combined effects of the increasing costs of defence equipment and the existing limits on defence spending;
8. pabrėžia, kad skaidrumas ir sąnaudų našumas, taip pat parlamentinė atskaitomybė ir tarptautinės žmogaus teisių teisės ir humanitarinės teisės paisymas būtini norint užtikrinti visuomenės paramą Europos gynybai; taip pat pabrėžia, kad ypač svarbi veiksminga ESGP parlamentinė kontrolė vykdant glaudų Europos Parlamento bendradarbiavimą su ES valstybių narių parlamentais;
Stresses that transparency and cost-efficiency, as well as parliamentary accountability and observance of international human rights law and humanitarian law, are crucial in order to ensure public support for European defence; stresses in this connection the particular importance of effective parliamentary scrutiny of the ESDP in the form of close cooperation between the European Parliament and the parliaments of EU Member States;
ESS nustatytų tikslų pasiekti nepavyko, todėl Europos Sąjunga, sustiprinta Lisabonos sutarties, turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį skatinant pasaulinio valdymo institucijų teisėtumą, skaidrumą ir efektyvumą;
Welcomes the Council's report on the implementation of the ESS; notes, however, that because many of the goals of the ESS in 2003 remain largely unfulfilled, the European Union – reinforced by the Treaty of Lisbon – should play a more decisive role in boosting the legitimacy, transparency and effectiveness of the institutions of global governance;
Europos saugumo interesai
European s ecurity i nterests
15. todėl mano, jog būtina apibrėžti bendrus ES saugumo interesus; pabrėžia, kad tik turėdama aiškią savo bendrų interesų viziją ES gali vykdyti nuoseklesnę ir veiksmingesnę politiką;
Considers it necessary, therefore, to define the EU's common security interests; stresses that only if it has a clear idea of its common interests can the EU make its common policy more coherent and effective;
Europos saugumo siekiai
European s ecurity a mbitions
Europos saugumo strategijos plėt ra
Developing Europe 's s ecurity s trategy
Europos saugumo strategijoje nurodytos pagrindinės grėsmės Europos Sąjungai (terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių nepajėgumas ir organizuotas nusikalstamumas) ir nustatyti strateginiai tikslai, kurių pagrindu kuriamos pagalbinės strategijos;
Notes that the 2003 ESS highlights the main threats faced by the European Union (terrorism, proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime) and identifies strategic objectives, which have become the basis for substrategies;
– elektroninis saugumas,
– cyber security;
– energijos tiekimo užtikrinimas, įskaitant tiekimą Europai,
– energy security, including supplies to Europe;
– neišspręsti regioniniai konfliktai ES kaimynystėje,
– unresolved regional disputes in the EU’s neighbourhood;
– Afrikos žemyno problemos,
– challenges on the African continent;
– klimato kaitos pasekmės,
– consequences of climate change;
– varžybos dėl gamtos išteklių,
– competition for natural resources;
– civilinių ir karinių pajėgumų stiprinimo projektai,
– projects to strengthen civilian and military capabilities;
– kosminės erdvės svarba mūsų bendram saugumui,
– the importance of space for our common security;
– saugumas jūroje;
– maritime security;
– pasitelkus atitinkamas civilines pajėgas, dvi dideles stabilizavimo ir atstatymo operacijas, kurių metu mažiausiai dvejų metų laikotarpiui būtų dislokuota ne daugiau kaip 10 000 žmonių;
– two major stabilisation and reconstruction operations, with a suitable civilian component, supported by a maximum of 10 000 men for at least two years;
– dvi ribotos trukmės greitojo reagavimo operacijas, kuriose, be kita ko, dalyvautų ES kovinės grupės;
– two rapid response operations of limited duration using inter alia the EU's Battlegroups;
– vieną skubaus ES piliečių evakavimo operaciją (trunkančią iki 10 dienų), atsižvelgiant į pagrindinį kiekvienos valstybės narės vaidmenį savo piliečių atžvilgiu ir naudojantis konsulinei veiklai vadovaujančios valstybės koncepcija;
– an emergency operation for the evacuation of European nationals (in less than ten days), bearing in mind the primary role of each Member State as regards its nationals and making use of the consular lead State concept;
– vieną jūros arba oro erdvės kontrolės arba sulaikymo misiją;
– a maritime or air surveillance/interdiction mission;
– vieną humanitarinės pagalbos civilinę-karinę operaciją, trunkančią iki 90 dienų;
– a civilian-military humanitarian assistance operation lasting up to 90 days;
23. apgailestauja dėl neaiškaus išvadų dėl ESS ir ESGP pristatymo (keturi dokumentai vietoj vieno); apgailestauja dėl dažnai naudojamų neaiškių formuluočių, kuriomis blogai aprašoma reali strategija; kritikuoja tai, kad Taryba nepatenkino Parlamento prašymo pateikti baltąją knygą, todėl neaišku, ar pavyks surengti produktyvias plačias viešąsias diskusijas;
Deplores, however, the unclear manner in which the conclusions concerning the ESS and ESDP are presented (in four documents instead of one); regrets the often vague wording used, which fails to describe a real strategy; criticises the fact that the Council has not acceded to Parliament’s demand for a White Paper and that it is therefore unlikely that a fruitful, wide-ranging public debate will be initiated;
– apibrėžti bendrus Europos saugumo interesus,
– the definition of common European security interests,
– nustatyti ESGP misijų rengimo kriterijus,
– the definition of criteria for the launching of ESDP missions,
– pateikti pasiūlymus dėl naujos ES ir NATO partnerystės,
– proposals for a new EU-NATO partnership,
– apsvarstyti nacionalinių potencialių konfliktų klausimą;
– tackling the issue of national “caveats”;
26. apgailestauja dėl to, kad nuo 2003 m.
Suggests that the ESS should be reviewed every five years at the beginning of a new EU legislative period;
Santykiai su Rusija
Relationship with Russia
31. teigiamai vertina Europos Sąjungos suderintus veiksmus tarpininkaujant tarp Rusijos ir Gruzijos sprendžiant karo Gruzijoje problemą; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos greita reakcija ir vienybė, kurios dėka pasirašytas paliaubų susitarimas ir greitai dislokuota stebėjimo misija pagal ESGP, pademonstravo ES gebėjimą valdyti krizes ir veikti išvien; gerai vertina ES pirmininkavusios valstybės teigiamą vaidmenį išlaikant bendrą Europos požiūrį;
Welcomes the concerted action taken by the European Union to mediate between Russia and Georgia in response to the challenge posed by the war in Georgia; points out that the rapid reaction and unity of the European Union, which led to the signing of a ceasefire agreement and the rapid deployment of a monitoring mission under the ESDP, has demonstrated its capacity for crisis management and common action; commends the EU Presidency for its positive role in maintaining a common European approach;
Tarybos sprendimą įsteigti Europos Sąjungos vadovaujamą nepriklausomą komitetą, kuris ištirs konflikto Gruzijoje priežastis;
Welcomes the Council's decision of 2 December 2008 to establish an independent commission headed by the European Union to examine the causes of the conflict in Georgia;
Europos pajėgumų plėtra
Building Europe 's capabilities
39. taip pat pabrėžia, kad daugiausia akcentuojant karinį ESGP aspektą, civilinių pajėgumų ir konfliktų prevencijos srityje pasiekta pažanga yra per maža, o šioje srityje Taryba ir Komisija turi skubiai pasiūlyti suteikti naujos varomosios jėgos;
Also emphasises that, with most of the emphasis being placed on the military dimension of the ESDP, progress in the area of civil capabilities and conflict prevention is far too slow and that, in this area, new dynamics need to be proposed as a matter of urgency by both the Council and the Commission;
41. atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybės narės kartu per metus išleidžia 200 milijardų eurų gynybos reikmėms – tai daugiau nei pusė JAV gynybos išlaidų; tebėra labai susirūpinęs dėl to, kad šios lėšos naudojamos nepakankamai veiksmingai ir suderintai; todėl ragina dėti didesnes pastangas stengiantis išvengti nereikalingo dubliavimo tarp valstybių narių, o būtent, specializuojantis, telkiant turimus pajėgumus ir jais dalinantis bei bendrai kuriant naujus; giria Europos gynybos agentūrą (EGA) už puikų iki šiol atliktą darbą ir ragina ES valstybes nares visapusiškai pasinaudoti EGA galimybėmis;
Points out that the EU Member States together spend more than EUR 200 billion per year on defence, which is more than half the defence expenditure of the United States; remains deeply concerned about the lack of efficiency and coordination in the utilisation of those funds; therefore urges that greater efforts be made to eliminate unnecessary duplication between Member States, namely through specialisation, pooling and sharing of existing capabilities, and joint development of new ones; commends the European Defence Agency (EDA) for the excellent work it has performed so far and calls on EU Member States to take full advantage of the EDA's potential;
44. pritaria EGA valdančiosios tarybos 2008 m., lapkričio 10 d. sprendimui sukurti Europos oro transporto laivyną ir atkreipia dėmesį į ketinimų pareiškimą dėl dalyvavimo šioje iniciatyvoje, pasirašytą dvylikos ES valstybių narių gynybos ministrų;
Welcomes the decision taken by the Steering Board of the EDA on 10 November 2008 on the establishment of a European Air Transport Fleet and takes note of the Declaration of Intent on participation in this initiative, signed by the Defence Ministers of twelve EU Member States;
47. mano, kad SAFE suteikia pakankamai erdvės neutralių ES valstybių narių ir narių, kurios priklauso karinėms sąjungoms, jau glaudžiai kartu dirbančių narių ir to dar nelinkusių daryti narių pasirinkimo laisvei; siūlo savanoriško dalyvavimo SAFE modelį, paremtą intensyviau vykdomu savanorišku pagrindu atliekamu derinimu;
Considers that SAFE provides sufficient room for manoeuvre for neutral EU Member States as well as those bound by military alliances, for those which already work closely together and for those which are still reluctant to do so; proposes an opt-in model for the organisation of SAFE based on more intensive voluntary synchronisation;
Naujų struktūrų poreikis
The need for new structures
52. taip pat pritaria Europos Vadovų Tarybos sprendimui įsteigti neoficialią ES ir NATO aukšto lygio grupę, kuriai būtų pavesta praktišku būdu stiprinti šių dviejų organizacijų bendradarbiavimą;
Likewise welcomes the decision of the European Council to set up an informal EU-NATO high-level group which will be tasked with strengthening cooperation between the two organisations in a pragmatic manner;
OL L 335, 2008 12 13, p.
OJ L 335, 13.12.2008, p.
99. , pagal kurią ginklų eksporto elgesio kodeksas tampa teisiškai privaloma priemone; be to, teigiamai vertina tai, kad kiekvienai ES valstybei narei paliekama teisė priimti griežtesnes priemones;
99. , which transforms the Code of Conduct on Arms Exports into a legally binding instrument; furthermore, welcomes the fact that EU Member States remain free to adopt more stringent measures on an individual basis;
Naujo požiūrio poreikis
The need for a new spirit
GUE/NGL frakcija
GUE/NGL Group
Pranešime nėra reikalavimų dėl taikos, vietoje to sutelkiamas dėmesys pasiruošimui militarizuoti ES.
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarisation of the EU.
Mes smerkiame tai, kad pranešime raginama:
We condemn the fact that the report advocates:
- kad ES gintų savo interesus pasaulyje karinėmis priemonėmis, pvz., užtikrindama energijos tiekimą;
- that the EU defends its interests around the world with military means, e.g. to secure the supply of energy;
- sąmoningai sulaužyti politinį tabu ir kalbėti apie Europos saugumo interesus;
- the deliberate attempt to break the political taboo to speak of an "European security interest"
- toliau militarizuoti ES, pvz., suformuoti nuolatines 60 000 karių pajėgas;
- the further militarisation of the EU, e.g. to make 60 000 soldiers permanently available;