natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Palankiai vertintina tai, kad naudojantis Europos semestru ir siekiant nuoseklumo bus derinamas įvairių priežiūros procesų laikas, tačiau kartu šie procesai išliks teisiškai ir procedūriškai atskiri.
It is good that under the European Semester, the timing of the various surveillance processes will be aligned to ensure consistency, while they will remain legally and procedurally separate.
Kokias matote ECB ir būsimo Europos stabilumo mechanizmo funkcijas, santykius ir problemas?
What roles, relationships and challenges do you see for the ECB and the forthcoming European Stability Mechanism?
Pirma, Komisija ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) kartu su ECB derėsis ir prižiūrės, kaip įgyvendinamos ekonominės ir finansinės paramos programos, skirtos euro zonos šalims, kurios siekia paramos pagal ESP, kaip paskolos programos Graikijai atveju, ir paramos iš Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), taip pat pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP).
First, the Commission and the IMF, in liaison with the ECB, will negotiate and monitor economic and financial assistance programmes for euro area countries seeking ESM assistance, as is the practice for the Greek Loan Facility and for assistance under the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM).
Tačiau šiuo atveju ECB neturėtų atlikti pagrindinio vaidmens, nes per didelis įsitraukimas į programų priežiūrą gali susilpninti ECB nepriklausomumą.
However, the ECB should not take a leading role here as a too strong involvement in monitoring of programmes might weaken its independence.
Antra, prieš patvirtinant paramą ESP Komisija ir TVF kartu su ECB atliks kruopščią skolos tvarumo analizę, kuria remdamasi Euro grupė vienbalsiai priims sprendimą dėl paramos teikimo.
Second, prior to ESM assistance, the Commission and the IMF, in liaison with the ECB, will conduct a thorough debt sustainability analysis, on the basis of which the Eurogroup will take a unanimous decision on providing assistance.
Kokią įtaką turėtų euroobligacijų išleidimas ekonomikos valdysenai euro zonoje?
What would the issuance of Eurobonds imply for economic governance in the euro area?
Įvairios šalys pasiūlė išleisti bendrai garantuotas obligacijas arba „euroobligacijas“ kaip priemonę, kuri padėtų didinti euro zonos valstybės garantuotų skolų rinkų likvidumą, ir kaip galimą mechanizmą, kuriuo būtų galima panaikinti dabartinę valstybės garantuotų skolų krizę.
Jointly guaranteed bonds, or ‘Eurobonds’, have been suggested from various sides both as an instrument to increase liquidity in sovereign debt markets of the euro area and as a possible mechanism to help resolving the ongoing sovereign debt crisis.
Tačiau pirmiausia reikia išspręsti keletą esminių klausimų.
However, several key aspects need first to be tackled.
Svarbiausia tai, kad dėl bendrai garantuotos obligacijos su vienoda visoje teritorijoje taikoma palūkanų norma kyla rimta bendrų lėšų naudojimo problema.
Most importantly, jointly guaranteed bonds with a single area-wide interest rate create a significant common pool incentive problem.
Tai gali susilpninti paskatas imtis fiskalinio atsargumo vietos lygmeniu ir valstybėms gali pasirodyti ne taip patrauklu įgyvendinti politiniu požiūriu daug laiko ir pastangų reikalaujančias priemones, kurios padėtų išvengti krizės ir ją įveikti.
They might impair the incentives for fiscal prudence at the domestic level and make it less attractive for countries to take politically costly measures to prevent and resolve crises themselves.
Neigiamas skatinamasis poveikis gali paveikti ne tik tas valstybes, kurioms naudingos žemesnės bendrų obligacijų palūkanų normos, bet ir tuos, kurie moka, nes jie negalės toliau remtis pirmesnio fiskalinio apdairumo teikiama nauda.
The adverse incentive effects might apply not only for the countries benefiting from lower interest rates on such joint bonds, but also for those paying up as they would no longer reap the benefits of past fiscal prudence.
Bendros euroobligacijos didesnę vertę turi tokioje aplinkoje, kurioje didelė fiskalinės kompetencijos dalis iš nacionalinio lygmens perduodama į Europos Sąjungos lygmenį ir kurioje Europos Sąjunga turi pakankamai priemonių, kad pasipriešintų neigiamam bendrų obligacijų skatinamajam poveikiui.
Joint Eurobonds make more sense in an environment where a considerable amount of fiscal competence is transferred from the national to the union level and where the union has sufficient instruments to countervail the adverse incentive effects of joint bonds.
Tai būtų panašu į dabartinius finansinius susitarimus, kuriuos sudaro federalinių valstybių centrinė valdžia ir regioninės valdžios institucijos.
This would be akin to current financial arrangements between the central government and regional authorities within federal states.
Kokie, jūsų manymu, svarbiausi ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslai iki 2020 m.?
What do you think are the most important objectives for the strategy for jobs and growth until 2020?
Kaip ECB ir ekonomikos bei politikos koordinavimo priemonėmis galėtų būti padedama sėkmingai įgyvendinti šią strategiją?
How could the ECB and the instruments of economic and policy coordination contribute to the success of this strategy?
Pagal svarbą išvardykite struktūrines reformas, kurioms, jūsų nuomone, ES turėtų būti teikiama pirmenybė.
Please list in order of importance the structural reforms which you believe are a priority in the EU.
Europai būtina didinti ekonomikos augimo galimybes.
It is crucial for Europe to raise its growth potential.
Geriausiai tai galima padaryti kuriant tokią aplinką, kurioje klestėtų ir sklistų naujovės.
The best way to do so is to create a climate for innovation to flourish and spread.
Žmogiškasis kapitalas – didžiausias Europos turtas.
The main asset of Europe is human capital.
Naujovės turėtų padėti įveikti aplinkosaugos problemas, o siekiant pakelti gyvenimo standartus ir nukreipti viešuosius finansus tvaria kryptimi reikia didesnio našumo, nepaisant išlaidų, susijusių su gyventojų senėjimu.
Innovation should help tackling the environmental challenges and higher productivity is needed to raise the living standards and help bringing public finances on a sustainable path despite the costs of ageing.
Patobulinta ir sustiprinta valstybių narių vykdomos politikos priežiūra, įskaitant naują Komisijos pasiūlytą makroekonominės priežiūros priemonę, labai svarbi siekiant sėkmingai įgyvendinti strategiją „Europa 2020“.
Improved and strengthened surveillance over Member States’ policies, including the new macroeconomic surveillance mechanism proposed by the Commission, is essential for the success of the EU 2020 strategy.
Be kainų stabilumo palaikymo, ECB taip pat turėtų prisidėti prie finansinio stabilumo užtikrinimo siekiant kurti aplinką, kurioje būtų sudarytos geresnės sąlygos augimui.
Besides ensuring price stability, the ECB should also contribute to financial stability to create a growth facilitating environment.
Dėl struktūrinių reformų prioriteto labai svarbu, kad būtų skubiai įgyvendintos esminės ir svarbios struktūrinės reformos, kuriomis papildomas fiskalinis konsolidavimas, taip atkuriant konkurencingumą ir padidinant ekonomikos augimo ir užimtumo pajėgumus.
In terms of the priority of structural reforms, it is crucial that substantial and far reaching structural reforms, which complement fiscal consolidation, are urgently implemented in order to restore competitiveness, and to achieve higher potential economic growth and employment.
Nuosaikiu darbo užmokesčio nustatymu, veiksmingomis paskatomis dirbti, taip pat didesnėmis iniciatyvomis švietimo ir mokymo srityse ir nominalaus bei realaus darbo rinkos nelankstumo pašalinimu ateinančiais metais būtų galima gerokai prisidėti prie struktūrinio nedarbo mažinimo.
Moderate wage-setting, effective incentives to work as well as reinforced efforts on education and training and the removal of nominal and real labour market rigidities would contribute significantly to lower structural unemployment over the coming years.
Kalbant apie produktų rinkas, toliau turėtų būti plėtojamos tos politikos priemonės, kuriomis didinama vidaus ir tarpvalstybinė konkurencija ir remiamos naujovės siekiant paspartinti restruktūrizavimą ir investicijas, taip pat palengvinti pažangą našumo didinimo srityje.
In the case of product markets, policies that enhance domestic and cross-border competition and support innovation should be further developed to speed up restructuring and investment and to facilitate advances in productivity growth.
Todėl, siekiant padidinti tarpvalstybinių paslaugų konkurenciją, visų pirma reikia įgyvendinti Paslaugų direktyvą.
This includes in particular the implementation of the services directive to enhance cross border services competition.
Kartu su struktūrinėmis reformomis reikėtų atitinkamai pertvarkyti ir konsoliduoti bankų sektorių.
Structural reforms should also be supported by an appropriate reorganisation and consolidation of the banking sector.
Patikimos balanso ataskaitos, veiksmingas rizikos valdymas ir skaidrūs, tvirti verslo modeliai išlieka labai svarbūs stiprinant bankų atsparumą sukrėtimams ir užtikrinant tinkamas galimybes naudotis lėšomis, taip padedant pagrindus tvariam ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui.
Sound balance sheets, effective risk management and transparent, robust business models remain key to strengthening banks' resilience to shocks and to ensuring adequate access to finance, thereby laying the foundations for sustainable growth and financial stability.
Kokia jūsų nuomonė apie tempą, kuriuo naujosios valstybės narės turėtų prisijungti prie pinigų sąjungos ir įsivesti eurą, atsižvelgiant į visus konvergencijos kriterijus ir prisijungimą prie antrojo valiutų kursų mechanizmo (VKM II)?
What is your opinion regarding the pace at which the New Member States should join the monetary union and adopt the Euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Koks jūsų požiūris į Europos pinigų sąjungos ateitį ilguoju laikotarpiu ir kokie pagrindiniai uždaviniai laukia ateityje?
What are your views on the future of the European monetary union in the longer term and what are the main challenges ahead?
Visos naujosios valstybės narės turėtų įsivesti eurą tada, kai pasieks aukštą tvarios konvergencijos lygį, kaip nustatyta Sutartyje ir jos Protokole.
All New Member States should adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence as prescribed by the Treaty and Protocol.
Eurui įvesti nėra iš anksto nustatyto tvarkaraščio.
There is no predefined timetable for euro adoption.
Pirmasis žingsnis siekiant įsivesti eurą – prisijungimas prie antrojo valiutų kursų mechanizmo (VKM II).
A first step on the way to the euro is participation in ERM II.
Šiuo laikotarpiu valstybės narės turėtų įrodyti, kad geba palaikyti kainų stabilumą, fiskalinę drausmę ir būti konkurencingos be didelių valiutos kurso pokyčių.
During this period Member States should demonstrate that they can maintain price stability, fiscal discipline and also competitiveness without major changes in the exchange rate.
Konvergencijos kriterijaus vertinimas grindžiamas idėja, kad tvarumas turi esminę reikšmę.
The assessment of the convergence criteria is based on the idea that sustainability is of key importance.
Nesant tvarios konvergencijos, ECB pinigų politikos pozicija valstybei tikriausiai bus netinkama, ir ji gali susidurti su pakilimų ir nuosmukių ciklų pavojumi, nes trūks svarbių politinių priemonių, kurios padėtų stabilizuoti vidaus ekonomines sąlygas.
Without sustainable convergence, the monetary policy stance of the ECB is likely to be inappropriate for the country, and it may face a risk of a series of boom-bust cycles as it lacks important policy tools to stabilise domestic economic conditions.
Šiuo atžvilgiu pritariu ECB, kuris palaiko EPS ekonomikos valdysenos sistemos „kokybinį postūmį“ siekiant stipresnės ekonominės sąjungos.
In this respect, I agree with the ECB which advocates a ‘quantum leap’ in the economic governance framework of EMU to achieve a deeper economic union.
Konkrečiau kalbant, reikia kuo skubiau išplėsti ir sustiprinti euro zonos makroekonominę ir biudžeto priežiūrą.
More specifically, there is an urgent need to broaden and strengthen the euro area’s macroeconomic and budgetary surveillance.
Pirmiausia tai reiškia stipresnių ir privalomų fiskalinės politikos taisyklių kūrimą, kuriose būtų numatytos griežtesnės sankcijos ar mechanizmai siekiant užtikrinti jų laikymąsi.
First and foremost, this means creating stronger and more binding rules for fiscal policy, backed up by reinforced sanctions or mechanisms to ensure compliance.
Antra, reikia sukurti naują konkurencingumo priežiūros sistemą ir užtikrinti, kad būtų imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią privačiajame sektoriuje atsirandančiam disbalansui (pvz., perviršinio kredito augimui).
Secondly, a new framework is needed to monitor competitiveness and to ensure that measures are taken to prevent imbalances emerging in the private sector (e.g. excessive credit growth).
Kadangi fiskalinės ir makroekonominės priežiūros stiprinimu negalima visiškai pašalinti valstybės garantuotos skolos krizių pavojaus, turėtų būti sukurtas nuolatinis krizių valdymo mechanizmas, kuris būtų naudojamas kaip paskutinė priemonė euro zonos stabilumui palaikyti.
To the extent that the strengthening of fiscal and macroeconomic surveillance does not fully contain the risk of sovereign debt crises, a permanent crisis management framework should be established which can, as ultima ratio, safeguard the stability of the euro area as a whole.
Ar manote, kad valiutų sandorių mokestis yra suderinamas su ES sutartimis, kuriose garantuojama kapitalo judėjimo laisvė?
Do you think that a currency transaction tax is compatible with EU Treaties which guarantee the freedom of capital movements?
Ar manote, kad valiutų sandorių, įskaitant sandorius eurais, mokestis galėtų turėti teigiamą poveikį, pvz., stabilizuoti valiutų keitimo kursus šalims, siekiančioms prisijungti prie euro zonos ateityje?
Do you think that a tax on currency transactions involving the euro could have beneficial effects – for example by stabilising the exchange rates of countries wishing to join the euro area in the future?
Finansų krizės laikotarpiu išryškėjo problemos, susijusios su turto kainų nukrypimais ir pernelyg dideliu nepastovumu.
The financial crisis has highlighted problems related to asset-price overshootings and excessive volatility.
Šios problemos turi būti sprendžiamos.
These issues have to be addressed.
Tačiau dar nesu įsitikinęs, ar trumpalaikių finansinių sandorių apmokestinimas būtų veiksmingas sprendžiant šiuos klausimus.
However, I am not yet convinced that a tax on short-term financial transactions would be an effective way to address these issues.
Bet kokiu atveju šias problemas turime spręsti taikydami naują sisteminės rizikos priežiūros sistemą.
In any case, we should tackle these problems within the new macroprudential framework
Techninės problemos kliudo nustatyti finansinių sandorių mokestį.
Technical issues stand against the introduction of a tax on financial transactions.
Siekiant, kad šis mokestis būtų veiksmingas, reikia mažinti mokesčių vengimą (pvz., geografinį prekybos perkėlimą į tas teritorijas, kuriose minėtas mokestis nėra taikomas, ir įvairiausių finansinių produktų naudojimą).
For this tax to be effective tax avoidance has to be minimised (e.g. geographical relocation of trade towards areas where the tax is not applied as mentioned above and mobility across different financial products).
Todėl mokestis turėtų būti nustatytas visame pasaulyje ir apimti įvairius produktus.
To this purpose, the tax should be adopted on a global scale, and cover a wide range of products.
Tai sukeltų rimtų derinimo problemų apibrėžiant teisinę sistemą ir griežtai ją įgyvendinant.
This would pose serious coordination issues in the definition of the legal framework and in its strict implementation.
Be to, kyla pavojus, kad finansinių sandorių apmokestinimas sukeltų priešingą poveikį, o ne svyravimų mažėjimą ir susilaikymą nuo spekuliacijų, kaip nurodo šio mokesčio rėmėjai.
Also, a tax on financial transactions risks producing opposite effects to those advocated by its supporters, namely reducing volatility and deterring speculation.
Sutinku dėl šių tikslų svarbos, tačiau manau, kad kiti metodai, pvz., griežtesnis reguliavimas, šiuo atveju būtų veiksmingesni.
I agree with the importance of these objectives but believe that there are other ways like stronger regulation that would be more efficient here.
Vertinant konkrečiai valiutos sandorių mokestį, visų užsienio valiutos sandorių apmokestinimas gali sukelti priešingą poveikį, nes nebus įmanoma atskirti vartotojų, kuriems valiutos reikia užsienio šalių prekėms ir paslaugos įsigyti, ir spekuliantų.
Looking in particular at foreign exchange transactions, a tax on all foreign exchange transactions could produce perverse effects as it cannot discriminate between customers who require currency for the purchase of foreign goods or services and speculators.
Didelę užsienio valiutos rinkos dalį sudaro prekiautojai, kurie tarpusavyje perskirsto gautų užsakymų disbalansą.
A considerable portion of the foreign exchange market is comprised of dealers redistributing order imbalances between themselves.
Todėl vienas vartotojo užsakymas gali paspartinti keleto sandorių grandinę tarp prekiautojų.
Therefore, one customer order may precipitate a chain of several transactions between dealers.
Šiuo atveju mokestis, taikomas pagrindinei sandorio sumai kiekviename grandinės etape, nulemtų galutinio mokesčio padidėjimą, ir šios išlaidos, galimas daiktas, būtų visiškai perkeltos vartotojui.
In this case, a tax applied to the notional transaction amount at each stage in the chain, would lead to multiplication of the total tax whose cost would presumably be entirely passed on to the customer.
Nesu teisės ekspertas, tačiau norėčiau atkreipti dėmesį, kad ECB oficialiojoje nuomonėje iškėlė teisinius valiutos sandorių mokesčių ES valstybėse narėse klausimus, įskaitant klausimą dėl jų atitikties Sutarčiai.
I am not a legal expert but I note that the ECB in an official opinion raised legal questions on currency transaction taxes in EU member countries including with regard to the compatibility with the Treaty.
Koks jūsų požiūris į atitinkamus ECOFIN tarybos ir ECB vaidmenis atstovaujant euro zonai užsienyje?
What is your view on the respective roles of the Council and the ECB in terms of external representation of the euro zone?
EPS, kaip „piniginio ramsčio“, vaidmuo – vienodas ir nuoseklus.
The representation of the ‘monetary leg’ of the EMU is unified and consistent.
ECB atstovauja bendrai pinigų politikai visose atitinkamose tarptautinėse institucijose ir forumuose.
The single monetary policy is represented through the ECB in all relevant international institutions and fora.
Pinigų politika – išimtinė ES kompetencija, ir tai reiškia, kad tik Europos Sąjunga atsakinga už šios politikos atstovavimą už Europos Sąjungos ribų.
Monetary policy is an exclusive EU competence implying that the Union has sole responsibility to represent it externally.
Panašiai aiškinami valiutų kurso klausimai, kurie taip pat priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.
A similar clarity applies to exchange rate matters, which is also an exclusive Union competence.
Atstovavimą šiai kompetencijai užtikrina ECB ir Ekonomikos ir finansų reikalų taryba (euro zoną sudarančių valstybių sudėties).
The representation of this competence is ensured through the ECB and the ECOFIN Council (in euro area composition).
Atstovavimas euro zonos ekonomikos politikai užsienyje yra suderinamas su vidaus atsakomybės padalijimu tarp Europos Sąjungos ir valstybių narių, kurios yra atsakingos už ekonomikos politikos sritis atsižvelgiant į Europos sistemą.
The external representation of euro area economic policies is in line with the division of internal responsibilities between the Union and Member States which remain responsible for economic policies, subject to a European framework.
Nors valstybės narės yra ir tarptautinių ekonomikos forumų, pvz., Tarptautinio valiutos fondo, dalyvės, juose gali prisiimti tam tikrų finansinių įsipareigojimų, jos turi glaudžiai bendradarbiauti su atsakingomis Europos Sąjungos institucijomis, jei visi ar dalis klausimų patenka į Europos Sąjungos kompetenciją.
While Member States are members of international economic fora such as the IMF, where they may bear financial responsibilities, they need to act in close association with the responsible Union institution whenever all or parts of a subject-matter fall under a Union competence.
Daug pastangų dedama siekiant įgyvendinti geresnį koordinavimą.
Efforts are underway for more coordination.
Sutarties 138 straipsnyje nustatyta, kad Taryba (euro zonos sudėties) gali priimti sprendimą, nustatantį „bendrąsias pozicijas dėl Ekonominei ir pinigų sąjungai ypač svarbių dalykų“ ir „užtikrinti vieningą atstovavimą tarptautinėse finansų institucijose ir konferencijose“.
Article 138 of the Treaty foresees for the Council (in Euro composition) the possibility to adopt “common positions on matters of particular interest for EMU” and “ensure unified representation within the international financial institutions and conferences”.
Asmeniškai pritariu, kad sustiprinus ekonomikos valdyseną ir geriau suderinus pozicijas ateityje tarptautiniuose forumuose būtų bendrai atstovaujama euro zonai ar Europos Sąjungai, jeigu vidiniai Europos sprendimų priėmimo mechanizmai būtų veiksmingi.
In the longer term, I personally favour, as economic governance is strengthened and positions become more coordinated, a single euro or EU representation in international fora, provided the internal European decision making mechanisms are efficient.
Valiutų kurso pokyčius per pastaruosius keturiolika mėnesių daugiausia lėmė ekonominio atsigavimo raida, fiskalinės sąlygos ir pasaulyje vykdoma pinigų politika.
Exchange rate developments over the last 14 months were to a large extent shaped by the evolution of the economic recovery, fiscal conditions and monetary policy around the world.
Per pirmąjį 2010 m. pusmetį euras JAV dolerio atžvilgiu nuvertėjo, ir tai reiškia didėjantį nerimą dėl valstybės garantuotos skolos kai kuriose euro zonai priklausančiose šalyse ir didesnį makroekonominį atsigavimą Jungtinėse Amerikos Valstijose, palyginti su euro zona.
In the first half of 2010 the euro depreciated against the US dollar reflecting rising concerns about the sovereign debt situation in some euro area countries and a stronger macroeconomic recovery in the United States than in the euro area.
Antroje metų pusėje euras sustiprėjo, nors vyravo nepastovūs valiutos kursai, ir tai labiausiai lėmė sumažėjęs susirūpinimas dėl valstybės garantuotos skolos ir papildomas ekonomikos postūmis Jungtinėse Amerikos Valstijose.
In the second half of the year the euro rebounded, amid some volatility, owing mostly to the alleviation of concerns about sovereign debt and an additional economic stimulus in the United States.
2011 m. sausio ir vasario mėn. valiutų kursai iš esmės atspindėjo neužtikrintumą dėl būsimų pokyčių kai kuriose naftą išgaunančiose šalyse.
In January and February 2011, exchange rates mainly reflected uncertainty about future developments in some oil producing countries.
Manau, Kinijos valdžios institucijos turėtų pasinaudoti lankstumu, kuris numatytas naujoje politikos sistemoje, ir sudaryti sąlygas ženminbi juanio vertei laipsniškai didėti efektyvaus valiutos kurso atžvilgiu.
I think the Chinese authorities should use the flexibility offered by the new policy framework to allow a gradual appreciation of the renminbi in effective terms.