natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. kadangi BŽP grindžiama gero valdymo principais, pagal kuriuos reikalaujama, kad sprendimų priėmimo procesas turi remtis rimtomis mokslinėmis rekomendacijomis ir laiku duoti rezultatų,
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
F. kadangi nustatant kvotas ir tausiojo išteklių naudojimo lygmenis turi būti vadovaujamasi moksliniais duomenimis,
F. whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
G. kadangi žvejai ir mokslininkai dažnai nesutaria, vertindami jūros ir žuvų išteklių būklę,
G. whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
H. kadangi pripažįstant, kad svarbu dėti pastangas įvairiose jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų srityse, jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijoje daugiausia dėmesio skiriama minėtųjų mokslinių tyrimų sąveikai gerinti, o ne nusistovėjusioms mokslinių tyrimų sritims,
H. whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
I. kadangi, turint mintyje naująją jūrų mokslinių tyrimų strategiją, itin vertinga Europos jūrų aplinkos stebėsenos priemonė – nuošaliuose regionuose veikiantys pažangūs mokslinių tyrimų centrai,
I. whereas the centres of research excellence existing in the outlying regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the new strategy for marine research,
J. kadangi būsimai BŽP peržiūrai, kurią vykdant pirmenybė teikiama regioniniam ir ekosistemų valdymui, reikia tvirto mokslinių žinių pagrindo,
J. whereas the forthcoming review of the CFP, attaching greater importance to regional and ecosystem management, requires a solid basis of scientific knowledge,
4. yra susirūpinęs Septintosios bendrosios programos teminių sričių pertvarka, kuri reiškia, kad žuvų auginimo moksliniai tyrimai atsiejami nuo žuvininkystės ir jūrų ekologijos, o norint perorientuoti BŽP į ekosistemomis grindžiamą strategiją, priešingai, reikėtų didesnės integracijos;
Is concerned at the reorganisation of themes in the 7th Framework Programme, which means that research on fish production has been separated from fisheries and marine ecology, even though a clear reorientation of the CFP towards an ecosystem approach would on the contrary require a greater degree of integration;
8. mano, kad, kadangi Septintojoje bendrojoje programoje nėra numatyta specialių žuvininkystės ir akvakultūros gairių, neskatinama rengti pakankamai mokslinių tyrimų projektų šiose srityse, o tai mažina atrinktų projektų svarbą ir aktualumą;
Takes the view that, owing to the absence of specific strands for fisheries and aquaculture in the 7th Framework Programme, there is not enough incentive for a sufficient number of research projects to be drawn up in these areas, which has a detrimental effect on the importance and relevance of the projects selected;
13. pažymi, kad yra kilęs aiškus interesų konfliktas tarp žvejų ir mokslininkų trumpuoju laikotarpiu, nors jų ilgalaikiai tikslai dera labiau; mano, kad sutarimas dėl jūrų būklės turi būti į tvarumą orientuotos žuvininkystės politikos pagrindas; ragina Komisiją skatinti geresnį žvejų ir mokslininkų bendradarbiavimą;
Notes a clear conflict of interest between fishermen and scientists in the short term, whereas their long-term objectives are more compatible; considers that a consensus about the state of the sea must be the basis for a fisheries policy geared to sustainability; calls on the Commission to promote better cooperation between fishermen and scientists;
18. ragina Komisiją skatinti kurti stabilų Europos tinklą, kuris būtų grindžiamas valstybėse narėse esama fizine infrastruktūra, būtų skirtas stebėti ir rinkti duomenis apie jūrų aplinką, taip pat padėtų šio sektoriaus subjektams ir Europos mokslinių tyrimų organizacijoms lengviau keistis informacija ir padėtų Sąjungai išlaikyti su pažanga susijusią poziciją; ragina Komisiją, turint mintyje šį tinklą, ypač atsižvelgti į nuošaliuose regionuose veikiančius mokslinių tyrimų centrus;
Urges the Commission to promote the creation of a stable European network, based on the existing physical infrastructure in the Member States and geared to the observation of and collection of data on the marine environment, that would facilitate the exchange of information between operators in the sector and European research bodies, and would maintain the EU in a position of excellence; calls on the Commission to take particular account for this network of the research centres existing in the outlying regions;
21. ragina Komisiją surinkti konkrečios informacijos apie tai, kaip šiuo metu vyksta mokslininkų ir žvejų dialogas įvairiose valstybėse narėse, ir susisteminti geriausią praktiką;
Calls on the Commission to gather specific information on the way in which the dialogue between scientists and fishermen currently operates in the various Member States and to list best practices;
Beveik pusė Bendrijos gyventojų gyvena vietovėse šalia dviejų vandenynų ir keturių jūrų, priklausančių ES jurisdikcijai.
Virtually half the Community population lives in areas close to the two oceans and four seas under European jurisdiction.
Šios jūros ir vandenynai – mūsų planetos gyvybės šaltinis, kuriam tenka itin svarbus vaidmuo mažinant klimato kaitos padarinius.
These seas and oceans, the source of life, play an important moderating role in the context of climate change.
Šių sudėtinių sistemų, kurias sunku pažinti, tinkamas valdymas – vienas iš pagrindinių mūsų uždavinių.
They are complex systems that are hard to understand, and managing them correctly is one of the main challenges facing us.
Suderinti ekosistemų išsaugojimą su tausiu išteklių naudojimu, vengti ir kontroliuoti įvairios žmogaus veiklos poveikį jūrų aplinkai, gerinti žinių lygį, skatinti technologijų plėtrą ir naujoves – tai tik keli iš daugybės uždavinių, kurių neįmanoma įvykdyti be Europos mokslo bendruomenės pagalbos.
Reconciling the preservation of ecosystems and the sustainable exploitation of resources, preventing and controlling the impact of the various human activities on the marine environment and improving the level of knowledge, technological development and innovation are further challenges that cannot be tackled without the participation of the European scientific community.
Žuvų išteklių klausimu Jungtinių tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) 2004 m. nustatė, kad daugiau kaip 70 proc. jų buvo išnaudota, pereikvota arba atkuriama.
With regard to fish stocks , the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) estimated in 2004 that more than 70% of stocks were either depleted, over-exploited or recovering.
Tačiau be perteklinės žvejybos, ištekliams įtakos turi ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, minėta klimato kaita ar žmogaus veikla, todėl būtina turėti tikslios ir išsamios informacijos.
But other factors in addition to over-fishing have an impact on resources, such as climate change and human activity, and it is therefore vital to have complete and reliable data.
Kita vertus, pakrančių zonoms gresia pavojus, susijęs su jų ypatinga geografine padėtimi, pvz., su gaivalinėmis nelaimėmis ar nelaimėmis, kylančiomis dėl didelės jūrų taršos.
Coastal zones are subject to risks arising from their particular geographical situation, such as natural disasters or accidents followed by serious maritime pollution.
Šioje srityje Bendrijos vandenų apsaugai reikia sutelkti visas turimas apsaugos priemones, įskaitant mokslinius tyrimus.
In this area, the surveillance of Community waters entails mobilising all available resources, including research.
Reikia skirti ypatingą dėmesį itin pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms , juo labiau, kad ateityje ekosistemomis grindžiama strategija taps būtina priimant sprendimus.
Marine ecosystems are particularly vulnerable and require special attention, even more so given that in future the ecosystem approach will be essential when decisions are to be taken.
Be to, būtina saugomas jūrų zonas aiškiai apibrėžti remiantis integruota, patikimais moksliniais kriterijais grindžiama strategija, kuri padėtų jas apsaugoti ne tik nuo žvejybos, bet ir nuo kitos veiklos – turizmo, naftos gavybos ar karinių veiksmų daromos žalos.
Protected marine areas need to be clearly defined on the basis of an integrated approach supported by sound scientific criteria that will be capable of protecting them from activities other than fishing as well, such as tourism, oil extraction and military activities.
Moksliniai jūrų tyrimai – jūrų ir vandenynų valdymo esmė
Marine research as an axis for the management of the seas and oceans
Bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimas neatsiejamas nuo veiksmingų Europos masto mokslinių tyrimų.
Implementing a common fisheries policy is inseparable from effective research at European level.
Bendrija privalo pasinaudoti tyrimų ir naujovių privalumais, kad aktyviai saugotų mūsų jūras ir vandenynus, užtikrindama integruotą žuvininkystės valdymą, grindžiamą kokybiška mokslo ir technologijų plėtra.
It is the Community’s responsibility to make use of the strengths of research and innovation in order actively to protect our seas and oceans, by shaping an integrated fisheries management based on high-quality scientific and technological development.
Moksliniai tyrimai žuvininkystės srityje taip pat būtini, jei norime parengti rekomendacijas ir teikti mokslines konsultacijas teisės aktų leidėjams.
Fisheries research is also vital when drawing up recommendations and providing scientific advice to lawmakers.
Bendrajai žuvininkystės politikai, kuri yra svarbiausia žuvininkystės priemonė, reikia didesnių investicijų mokslo ir jūrų mokslinių tyrimų srityse siekiant padidinti šios priemonės veiksmingumą.
The most important tool for fisheries, the common fisheries policy, requires greater investment in marine science and research so it can become more effective.
Per pastaruosius 15 metų Komisija suteikė mokslo bendruomenei reikšmingų materialinių išteklių sprendimams žuvininkystės valdymo srityje paremti.
In the past 15 years, the Commission has provided the scientific community with significant material resources intended to support decisions on fisheries management.
Europos mokslininkai atsižvelgė ne tik į biologinę svarbą, bet ir į žvejybos būdų reikšmę, žuvų gaudymo biologinį poveikį žuvininkystei ir priimtinų sprendimų socialines ir ekonomines pasekmes.
European researchers took account not only of biological considerations but also the behaviour of fishing gear, the biological impact of catches on fisheries and the socio-economic consequences of the decisions to be taken.
Tačiau dėl BŽP, taip pat kitų su ja susijusių politikos krypčių, pokyčių radosi naujų poreikių mokslinių tyrimų srityje.
But the development of the CFP and of other related policies has created new research needs.
Atsakingų ir kokybiškų žuvininkystės mokslinių tyrimų būtinumas
Need for responsible, high-quality fisheries research
Nors yra prieštaravimų tarp fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų, aišku viena: bet kurie moksliniai tyrimai turi suteikti žinių, kurios gali arba turi būti taikomos.
Even though there is a degree of controversy between basic and applied research, what is quite certain is that any type of research must result in knowledge ‘that can or must be applied’.
Patys mokslininkai teigia, kad labiausiai naudojami būdai yra fundamentinių mokslinių tyrimų rezultatas, todėl dviejų mokslinių tyrimų tipų nederėtų išskirti.
Scientists themselves state that the most useful procedures have been the result of basic research, and there should therefore be no split between the two types of research.
Realioms ir aktualioms problemoms spręsti reikia išnaudoti visas priemones, nesvarbu, koks metodas būtų pasirinktas.
If a solution is to be found to real and current problems, all the means available must be exploited regardless of the 'style' used.
Sveika jūrų aplinka yra būtina norint pasinaudoti vandenynų mums siūlomu potencialu – išteklių apsauga yra svarbiausia siekiant padidinti ilgalaikį konkurencingumą.
A healthy marine environment is indispensable for the potential that the oceans offer to be materialised: the preservation of resources is vital in order to improve competitiveness in the long term.
Teminėje jūrų aplinkos strategijoje reikalaujama skubiai imtis veiksmų, pagrįstų ekosistemų apsaugos metodu.
The thematic strategy for the marine environment calls for rapid action based on an ecosystem approach.
Priimant bet kokius sprendimus turės būti atsižvelgiama į aplinkos aspektą ir į interesus, susijusius su visa poveikį aplinkai darančia veikla.
All decision-making processes will have to include the environmental dimension and reflect the interests of all activities that have an impact on this environment.
Be to, tausiojo išteklių naudojimo lygmenys turi būti grindžiami teisinga ir nuolat teikiama informacija.
Maximum sustainable yield (MSY) levels also require accurate and constant information.
Didelio kiekio informacijos ir duomenų rinkimas, kaupimas, mainai, tvarkymas ir analizė yra labai svarbūs siekiant užtikrinti socialinių poreikių ir gamtos išteklių pusiausvyrą.
Gathering, storing, circulating/exchanging, processing and studying a large amount of information and data is crucial to ensure that social demands and natural considerations are balanced.
Išteklių tvarumui taip pat būtinas glaudus žuvininkystės sektoriaus, okeanografijos, žuvininkystės mokslinių tyrimų, jūrų ekologijos, sociologinių ir ekonominių tyrimų srityse dirbančių specialistų, jūrų tyrimų institutų ir asociacijų bendradarbiavimas.
The sustainability of resources also requires good cooperation between the fishing industry, oceanography, fisheries research, marine ecology, socio-economic researchers, marine research institutes and associations.
Atliekant žuvininkystės mokslinius tyrimus reikės atsižvelgti į aspektus, susijusius su buveinėmis (poveikio jūros dugnui sumažinimas, biologiškai jautrių vietovių nustatymas), pažeidžiamų rūšių (jūros paukščių, vėžlių ar žinduolių) atsitiktine priegauda, tikslinių rūšių atrankos gerinimu (vengti išmetimo ir atsitiktinių rūšių) ir tyrimų apie išteklius sujungimu, grindžiamu ekosistemomis, su okeanografijos, biochemijos ir bioįvairovės tyrimais.
Future fisheries research will need to take account of aspects linked to habitats (reducing the impact on the seabed, identifying biologically sensitive areas), accidental catches of vulnerable species (birds, turtles or marine mammals), improvements in the selection of target species (avoiding discards and by-catches) and the ecosystem-based integration of studies on stocks with studies on oceanography, biochemistry and biodiversity.
Darbo sistemos būtinumas
Need to work in a network
Mokslinių duomenų, susijusių su žuvininkyste, gerinimas yra neatidėliotinas uždavinys.
Improving scientific data on fisheries is an urgent task.
Europoje yra mokslinių tyrimų grupių ir žinių, kurių reikia norint tausiai naudoti jūrų išteklius.
Europe possesses the necessary research teams and knowledge for the sustainable exploitation of marine resources.
Tačiau, be duomenų rinkimo centrų ir stebėsenos sistemų, jūrų moksliniams tyrimams dar būtina įvairi brangi ir specializuota infrastruktūra, kuriai reikia didelių investicijų, todėl bendras infrastruktūros naudojimas padidintų našumą.
But, in addition to data-collection centres and observation networks, marine research also requires a wide variety of expensive and specialised infrastructure that absorbs a major share of investment, and shared use of such infrastructure would therefore optimise its benefits.
Stabili Europos sistema, grindžiama valstybėse narėse jau esančia fizine infrastruktūra, skirta stebėjimui vykdyti ir jūrų aplinkos duomenims rinkti, palengvintų keitimąsi informacija tarp Europos mokslinių tyrimų sektorių ir organizacijų, taip pat padėtų ES išlikti priekyje.
A stable European network based on the physical infrastructure that already exists in the Member States and geared to observation and the collection of data on the marine environment would foster the exchange of information between European sectors and research bodies and would keep the EU at the forefront.
Sistemos parengimas ir įgyvendinimas padėtų skatinti mokslo bendruomenės, teisės aktų kūrėjų ir galutinių vartotojų, įskaitant gamintojus ir prekiautojus, sutarimą ir dialogą.
Developing and implementing such a network would help promote understanding and dialogue between the scientific community, lawmakers and end-users, including the industry and trade.
Glaudesnis nacionalinių tyrimų institutų bendradarbiavimas taip pat būtų naudingas vienodinant skirtingus taikomųjų mokslinių tyrimų modelius valstybėse narėse, kad būtų lengviau palyginti rezultatus ir apibendrinti duomenis.
Intensifying cooperation between national research institutes would also help to standardise the different applied research models used in the Member States so as to make it easier to compare the results and facilitate the aggregation of data.
Vienas iš sistemos uždavinių būtų specialių užduočių koordinavimas ir konsultavimas taikant Bendrijos teisės aktus.
Its tasks would include the coordination of specific tasks and advice on the application of Community legislation.
Sistemos sukūrimas, nepakenkiant mokslinių tyrimų institutų veiklai įvairiose tarptautinėse agentūrose ir organizacijose, būtų be galo naudingas Europos jūrų mokslų plėtrai.
Its creation would not impinge on the participation of research institutions in the various international agencies and bodies and would be extremely beneficial for the development of European marine sciences.
Švietimas ir mokymas
Education and training
Visose srityse nuolat mažėja kvalifikuotų darbuotojų, kurie reikia norint vykdyti su jūrų aplinka susijusią veiklą.
Qualified personnel, which is vital for activities linked to the marine environment, is in steady decline in all areas.
Taikomųjų žuvininkystės tyrimų srityje didžiausią susirūpinimą kelia jaunų mokslininkų trūkumas – veiksnys, dėl kurio specialistai kaltina menką šių specialybių patrauklumą.
A particular concern in applied fisheries research is the scarcity of young scientists, a circumstance that experts attribute to the lack of attractiveness of such careers.
Pasiektas toks etapas, kai tam tikrose valstybėse narėse dėl studentų trūkumo teko uždaryti specializuotus žuvininkystės tyrimų institutus.
The point has now been reached where institutes specialising in fisheries research in some Member States have been forced to close owing to the lack of students.
Norint pakeisti šią padėtį, reikėtų parengti įdomias ir naudingas universitetų mokymo programas, kurios suteiktų gerai atlyginamos profesionalios veiklos perspektyvą.
Remedying this situation would entail establishing interesting and status-enhancing university courses leading on to well-paid careers.
Mums reikia švietimo politikos, kuri motyvuotų jaunus mokslininkus pasukti į žuvininkystės išteklių mokslinių tyrimų sritį.
We need an education policy that will motivate young scientists to take up research in the field of fishery resources.
Taigi reikės tobulinti švietimą ir mokymą, profesinį judumą ir perorientavimą, taip pat darbo sąlygas, visų pirma su žuvininkyste susijusių mokslinių tyrimų srityje, tačiau taip pa ir kituose su ja susijusiuose sektoriuose.
In order to do so, it will be necessary to improve education and training, mobility and professional reorientation as well as working conditions, especially with regard to research activities focusing on fisheries but also in other related sectors.
Be to, reikės tobulinti šios srities pristatymą ir mokslininkams teikiamas paskatas, kadangi tai padės gerinti padėtį, susijusią su jūrų mokslu apskritai ir su žuvininkystės moksliniais tyrimais konkrečiai.
It will also be necessary to enhance the profile and incentives for scientists, which will produce an improvement in marine science in general and fisheries research in particular.
Tinkamo finansavimo būtinumas
Need for adequate funding
Nors padėtį gerai apibūdina frazė „Problemų kyla ne dėl pinigų, o dėl žmoniškųjų išteklių!“, tai nereiškia, kad šios srities moksliniams tyrimams skiriama pernelyg daug lėšų.
Even though the phrase ‘ Not money, but human resources is the problem! ’ sums up the situation very well, this does not mean that there is a surplus of financial resources for research in this area.
Be tinkamo mokslinių ir technologinių žinių naudojimo, užsibrėžtiems tikslams įgyvendinti taip pat būtina tvirta EB ir valstybių narių finansinė parama.
In addition to the adequate use of scientific and technological knowledge, the challenges require decisive financial support from the EC and the Member States.
Iki šiol įvairūs mokslinių tyrimų institutai lėšų gaudavo iš dviejų šaltinių: iš nacionalinių fondų, mainais už mokslinės informacijos teikimą valstybių narių vyriausybėms, ir iš Bendrijos fondų pagal direktyvą dėl pagrindinių duomenų rinkimo ir dėl dalyvavimo moksliniuose komitetuose.
Up to now, the various research institutes have been funded through two channels: national funds in exchange for providing Member State governments with scientific information, and Community funds under the directive on basic data collection and through their participation in the scientific committees.
Trečias finansavimo šaltinis numatytas bendrojoje mokslinių tyrimų programoje.
The third source of funding was the research framework programme.
Ketvirtojoje ir Penktojoje bendrosiose programose jūrų taikomųjų mokslinių tyrimų srityje buvo numatytos tam tikros specialios žuvininkystės ir akvakultūros (FAIR) programos, kurioms numatytas 130 mln. ir 150 mln. eurų finansinis paketas.
The 4th and 5th FPs included specific programmes for fisheries and aquaculture (FAIR) intended for the applied marine research sector, with funding of EUR 130 and 150 million.
Nors Šeštojoje bendrojoje programoje ši suma buvo sumažinta iki 60 mln. eurų, žuvininkystės politika liko viena iš prioritetų.
Fisheries policy was still a priority in the 6th FP, even though the amount of funding was reduced to EUR 60 million.
Tačiau Septintojoje programoje nei į žuvininkystę, nei į akvakultūrą nežiūrima kaip į specialią sritį.
In contrast, the 7th FP does not treat either fisheries or aquaculture as a specific strand.
Šių dviejų sričių moksliniai tyrimai galėtų būti finansuojami tik 2 teminės srities „Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“ lėšomis, jei teminė sritis būtų aiškinama plačiai.
Only thematic area 2, ‘Food, agriculture and biotechnology’ could, if interpreted in the wider sense, cover research in these fields.
6 teminėje srityje „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ taip pat aiškiai nenurodyti jūrų išteklių moksliniai tyrimai ir integruotas pakrančių zonų valdymas.
Thematic area 6, ‘Environment (including climate change)’ does not specifically include research on marine resources and integrated coastal zone management either.
Teikiant projektus pagal Septintąją bendrąją programą, mokslininkams kyla kliūčių dėl skirtingos mokslinių tyrimų metodikos, pvz., taikomos pramoninio pobūdžio akvakultūros srityje arba daugialypio pobūdžio ir ilgalaikių žuvininkystės ar jūrų mokslų srityse.
Scientists face difficulties when submitting projects to the 7th FP owing to the differing approach taken in research on topics linked to aquaculture, for example, which are basically industrial in nature, and on topics relating to fisheries or marine sciences, which are multidisciplinary and more long-term in nature.
Iki šiol abi sritys buvo finansuojamos tomis pačiomis lėšomis, todėl galėjo būti papildomos, ir buvo koordinuojamos Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato, o ne Mokslinių tyrimų generalinio direktorato.
Until now, both fields were covered by the same funds, thus allowing complementarity, and they were coordinated by DG Fisheries rather than DG Research.