natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiame dokumente nėra aptariamas neigiamas prekybos liberalizavimo poveikis muitų pajamų atžvilgiu šalims, kurių pajamos mažos.
This document does not address the negative impact on low-income countries of trade liberalisation in terms of customs revenue.
Nors ir pabrėžiama, kad reikia pereiti nuo sistemos, pagal kurią pajamos gaunamos iš bendrų importo muitų, prie kitokio pobūdžio apmokestinimo sistemos, dokumente skatinama stiprinti regioninę integraciją toliau liberalizuojant prekybą.
While reasserting the need to shift the resource base from external common tariffs towards other types of taxation, it advocates the deepening of regional integration, through further trade liberalisation.
Taip Komisija visiškai paneigia sunkumus, kuriuos, mažėjant muitų pajamoms, visų pirma patiria neturtingos šalys, nes, Tarptautinio valiutos fondo tyrimų duomenimis, jos geriausiu atveju atlygino 30 proc. prarastų prekybos mokesčių.
In this way, the Commission completely denies the difficulties raised by the erosion of customs revenues especially for poor countries, that according to IMF studies, have at best replaced 30% of lost trade taxes.
Be to, nepateikta pasiūlymų plėsti mokesčių bazę siekiant užtikrinti sąžiningą ir pažangią mokesčių sistemą.
There is also an absence of proposals to expand the tax base, with the view to ensure a fair and progressive tax system.
Dabartiniai EBPO trūkumai
Current flaws of the OECD
Komisija siekia skatinti ir remti besivystančias šalis, kad jos patvirtintų ir įgyvendintų tarptautinius mokesčių srities standartus, nekritikuodama ir nedarydama pastabų dėl šių standartų dabartinių trūkumų kalbant apie EBPO.
The Commission aims to encourage and support developing countries to adopt and implement international standards in the tax area, without making critics or observations about their current flaws in the context of the OECD.
Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad EBPO elgesio kodekse vyriausybėms suteikiama galimybė nepatekti į juodąjį sąrašą vien pažadėjus laikytis keitimosi informacija principų, taip susiaurinant jį tik iki „principų deklaracijos“, užuot veiksmingai įgyvendinus.
In this regard, it should be recalled that OECD Code of Conduct allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, turning it down into a mere ‘Declaration of Principles’, rather than being effectively implemented.
EBPO sandorių kainodaros gairių patvirtinimas ir įgyvendinimas
Adoption and Implemen tation of the OECD transfer pri cing guidelines
Remdama EBPO sandorių kainodaros gairių patvirtinimą ir įgyvendinimą besivystančiose šalyse, Komisija pažymi, kad reikia tirti laisvos konkurencijos principo taikymą, ir nesiūlo kitų metodų.
While supporting the adoption and implementation of the OECD transfer pricing guidelines in developing countries, the Commission mentions the need to investigate the application of the arm's-length principle, not proposing other methodology.
Mažėjančios mokestinės pajamos
Erosion of Tax revenues
Deja, nepaminėta, kad, šalių ūkiams tampant globaliems, dėl šalių mokesčių konkurencijos mažėja mokestinės pajamos.
Unfortunately, there is no reference to the erosion of tax revenues arising from tax competition between countries in a globalised economy.
Keli būtini veiksmai
Some necessary steps
A. Kova su mokesčių rojais
A. Combating tax havens
Kovoti su mokesčių rojais yra pagrindinis prioritetas siekiant TVT.
Combating tax havens is a key priority for achieving the MDGs.
Iš tiesų, dėl mokesčių rojų silpnėja besivystančių šalių institucijos ir politinė sistema.
Indeed, tax havens contribute to weakening the quality of institutions and the political system in developing countries.
Juose naudingiau daryti ekonominį nusikaltimą, skatinama nesąžiningai siekti nepagrįstos ekonominės naudos, didinamas šališkas pajamų skirstymas.
They make economic crime more profitable, encourage rent-seeking and increase the inequitable distribution of tax revenues.
i) Dėl to, kad mokesčių rojuose saugoma paslaptis, investuotojai gauna nenuoseklią informaciją ir todėl tarptautinės finansų rinkos tampa ne tokios veiksmingos.
i) The secrecy practised in tax havens creates information asymmetry between investors, and consequently reduces the efficiency of international financial markets.
Esant tokiai padėčiai didinami rizikos priedai, o drauge didėja turtingų bei neturtingų šalių skolinimosi išlaidos.
This situation leads to higher risk premiums and thereby increases borrowing costs for both rich and poor countries.
ii) Susitarimai dėl mokesčių sudaro palankias sąlygas veiklai mokesčių rojuose.
ii) Tax treaties help to make tax havens a more favourable location.
Dideliu dvišalių susitarimų dėl mokesčių tinklu siekiama spręsti galimas problemas dėl dvigubo apmokestinimo, nustatyto laikantis principo, kad pagal tarptautinę mokesčių teisę šalis, kurioje yra savininko gyvenamoji vieta arba kur jis registruotas (gyvenamosios vietos principas), ir šalis, kurioje uždirbamos pajamos (kilmės valstybės principas), turi teisę apmokestinti kapitalo pajamas.
A large network of bilateral tax treaties seeks to overcome the potential problem of double taxation resulting from the principle that under international tax law, both the country where an owner is domiciled or registered (domiciliary principle) and the country where the income is earned (source state principle) have the right to tax capital gains.
Kalbant apie mokesčių rojus, kur juridiniai asmenys tik registruojami mokesčių jurisdikcijoje, įgyvendinant gyvenamosios vietos principą nevienodai paskirstomos mokestinės pajamos, nes mokesčių rojuje iš tikrųjų vykdoma labai nedaug ekonominės veiklos.
In case of tax havens, where legal entities merely register in a jurisdiction for tax facilities, the implementation of the domiciliary principle engenders an unequal division of tax revenues, since very little of the economic activity actually takes place in the tax haven.
Tokiomis aplinkybėms, laikantis sąžiningumo principų, teisę į mokesčius reikėtų suteikti kilmės šaliai.
In such circumstances, principles of fairness suggest that the right to tax should lie with the source country.
iii) Nors daugeliu atvejų EBPO narių ir besivystančių šalių susitarimuose dėl mokesčių atsižvelgta į gyvenamosios vietos principo poveikį mokesčių paskirstymui ir kilmės šaliai suteikta teisė imti išskaičiuojamąjį mokestį iki tam tikros sumos (taip šia sistema užtikrinama, kad kilmės šalis taip pat gautų dalį mokestinių pajamų), tokio išskaičiuojamojo mokesčio nuostatos mokesčių rojų ir kitų besivystančių šalių susitarimuose nėra.
iii) While many tax treaties between OECD members and developing countries have taken account of the effect of the domiciliary principle on the distribution of taxes by giving the source country the right to impose a withholding tax up to a specified amount (this system ensures therefore that the source country also receives a share of the tax revenues), tax treaties established between tax havens and other developing countries make no provision for such a withholding tax.
iv) Mokesčių rojų ir besivystančių šalių susitarimai dėl mokesčių dažnai prisideda prie didelio besivystančių šalių mokesčių bazės mažėjimo, o spręsti silpnų viešųjų finansų klausimą yra vienas iš pagrindinių kai kurių besivystančių šalių uždavinys.
iv) Tax treaties between tax havens and developing countries often contribute to a significant reduction in the tax base of the latter, while weak public finances are one of the principal challenges in a number of developing countries.
Be to, susitarimai dėl mokesčių nedaro poveikio mokesčių rojuose esančioms žalingoms struktūroms (pvz., paslapties saugojimo taisyklių laikymasis ir fiktyvios gyvenamosios vietos).
Furthermore, tax treaties will not affect the harmful structures that exist in tax havens (such as the use of secrecy rules and fictional domiciles).
Todėl svarbu užtikrinti, kad susitarimai dėl mokesčių nevaržytų tolesnių kovos su mokesčių rojais veiksmų, ir šiuos susitarimus reikėtų atitinkamai persvarstyti.
Therefore, it is important to ensure that tax treaties will not constrain further action against tax havens and should be revised accordingly.
B. Netinkama sandorių kainodara
B. Trade mispricing
Netinkama grupės vidaus sandorių kainodara siekiant perkelti pelną nuo didelių į mažų mokesčių jurisdikcijas yra viena iš geriausiai žinomų neteisėto finansų nutekėjimo paskatų.
Incorrect pricing of intra-group transactions with the aim of transferring profits from a high-tax to low-tax jurisdictions, is one of the most prominent drivers of illicit financial outflows.
Nors ir yra nustatytos tarptautinių įmonių EBPO sandorių kainodaros gairės, jas dar galima gerinti.
Although OECD guidelines on transfer pricing by multinational enterprises exist, there is space to improve them.
C. Tarptautinės struktūros siekiant kovoti su mokesčių rojais trūkumai
C. Weaknesses of the international architecture to combat tax havens
Nors kai kurios tarptautinės organizacijos nagrinėja klausimus, susijusius su žalingu mokesčių rojų poveikiu (EBPO, Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF), Finansinio stabilumo forumas (FSF), Jungtinės Tautos), nė viena iš šių organizacijų neturi įgaliojimo konkrečiai dėl mokesčių rojų.
While a number of international organisations work on issues related to the harmful effects of tax havens (OECD, IMF, FATF, FSF, UN), none of these organisations have a mandate directed specifically at tax havens.
Tarptautiniu mastu bendradarbiaujant šioje srityje pirmiausia dėmesys skiriamas pinigų plovimui ir susitarimų dėl mokesčių, į kuriuos įeina teisė gauti informaciją iš kitų valstybių konkrečiais mokesčių klausimais, sudarymui.
International collaboration in this area is aimed primarily at money laundering and at establishing tax treaties that include the right to obtain information from other states on specific tax matters.
Be to, tarptautinė sistema turi keletą pagrindinių trūkumų:
Moreover, the international framework suffers from several fundamental weaknesses:
· besivystančios šalys neįtrauktos į kai kurias iniciatyvas (pvz., į EBPO ir Finansinių veiksmų darbo grupę),
· developing countries are excluded from a number of initiatives (as in the case of the OECD and FATF);
· nė viena iš šių iniciatyvų netinkama spręsti su neteisėtais finansiniais srautais susijusių pagrindinių problemų, įskaitant automatinio keitimosi informacija apie nuosavybę ir supratimo apie sandorių kainodarą įmonėse trūkumą,
· none of the initiatives are suited to overcoming the principal problems related to illicit financial flows, among which the lack of automatic exchange of information on ownership and insight into transfer pricing within companies;
· norint visapusiškai dalyvauti įvairiuose forumuose ir iniciatyvose, dažnai reikia tokio lygio kompetencijos ir gebėjimų, kokių dauguma besivystančių šalių neturi.
· full participation in the various fora and initiatives often call for a level of expertise and capacity which many developing countries do not possess.
D. „Gamtinių išteklių bėda“
D. The ‘ natural resource curse ’
Įvairios šalys, kurias galima praminti valstybėmis rentininkėmis (jos naudojasi gausiomis gamtinių išteklių rentomis, ypač naftos ir mineralų) ir kurioms nereikia apmokestinti savo piliečių, yra linkusios:
A wide range of countries that can be dubbed ‘rentier’ states (they benefit from abundant natural resource rents, particularly those from oil and minerals) which do not need to tax their citizens tend to:
· būti nepriklausomos nuo piliečių mokesčių mokėtojų ir todėl yra jiems abejingos,
· be independent of citizen-taxpayers, and therefore unresponsive to them;
· turėti nedaug priemonių ekonominei plėtrai skatinti,
· have few incentives to promote broad economic development;
· naudoti naftos pajamas varžovams papirkti ir represyviam vidaus saugumui finansuoti,
· use oil revenues to buy off opposition, and to fund repressive internal security;
· turi nedaug paskatų valdininkų institucijoms, kurios rinktų ir tvarkytų mokesčius, steigti.
· have few incentives to establish effective bureaucracies to raise and manage taxes.
Imtasi iniciatyvų, kad būtų skatinamas didesnis skaidrumas naudojant gamtinių išteklių rentas, įskaitant pažangias iniciatyvas, pvz., Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą.
Initiatives have been taken to promote greater transparency in regard to the spending of natural resource rents, including innovative ventures such as the Extractive Industries Transparency Initiative (EITI).
Tokias iniciatyvas reikia remti, o tarptautinės korporacinės įmonės turi atskleisti pagal atskiras šalis mokamą pelną ir mokesčius, kad būtų galima palyginti, ką jos moka kiekvienoje besivystančioje šalyje, kurioje vykdo veiklą.
Such initiatives need to be supported, while transnational corporate companies need to disclose profits and taxes paid on a ‘country-by-country’ basis so as to make it possible to compare what they pay in every developing country where they operate.
Atskaitomybė pagal atskiras šalis susijusi su tarptautinių įmonių socialine atsakomybe.
Country-by-country reporting goes hand-in-hand with the support of multinational companies for corporate social responsibility.
E. Globalizacija ir mokesčių problemos
E. Globalisation and fiscal problems
Dėl globalizacijos didėja mokesčių problemos, nes tarptautiniu mastu judų kapitalą sunkiau apmokestinti.
Globalisation exacerbates fiscal problems, as internationally mobile capital becomes more difficult to tax.
Ši problema visų pirma susijusi su įmonių, įregistruotų mokesčių rojuose, kapitalo pajamų apmokestinimu.
This problem relates particularly to taxation of capital gains by companies registered in tax havens.
Besivystančioms šalims reikėtų turėti erdvę politikos formavimo srityje, kad būtų pradėta taikyti kapitalo kontrolė ir kitos priemonės siekiant užkirsti kelią spekuliacijai ir užtikrinti stabilumą.
Developing countries should have the necessary policy space to impose capital controls and other measures to deflect speculation and ensure financial stability.
Mokesčių bazės plėtimas
Widening the tax base
Mokesčių bazės plėtimas yra pagrindinis prioritetas siekiant neturtingoms šalims suteikti galimybę siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų
Widening the base is a key priority to enable poor countries to achieve the MDGs
Per pastaruosius dvidešimt metų vykdant mokesčių reformas visame pasaulyje pereinama nuo priklausomybės nuo prekybos mokesčių prie plačiu mastu renkamų vartojimo mokesčių (PVM) įvedimo.
Over the last twenty years, tax reforms worldwide have seen a shift away from reliance on trade taxes, and the introduction of broad-based consumption taxes (VAT).
Problema, kurią reikia spręsti, yra santykinis prekybos mokesčių mažėjimas (dėl tarifų liberalizavimo) ir vartojimo mokesčių, pvz., PVM arba energijos mokesčių, įvedimas.
One problem to address is the relative decline of trade taxes (as a result of tariff liberalisation) and the introduction of consumption taxes such as VAT or energy taxes.
Nors netiesioginis apmokestinimas yra praktinis būdas plėsti mokesčių bazę šalių ūkiuose, kur yra dideli neoficialios ekonomikos sektoriai, PVM nėra ideali priemonė, nes ją sudaro regresinė apmokestinimo sistema.
Although indirect taxation is a practical way forward to widen the tax base in economies with large informal sector, VAT is not an ideal instrument since it consists of a regressive system of taxation.
Be to, PVM nepatogus tuo, kad jį rinkti sunkiau negu juo pakeistus prekybos mokesčius.
Moreover, VAT has the disadvantage of being harder to collect than the trade taxes it has replaced.
Mokesčių reforma turėtų būti siekiama plėtoti tiesioginį apmokestinimą, kartu užtikrinant, kad tarptautinės įmonės mokėtų pakankamą mokesčių dalį.
Tax reform should be geared to developing direct taxation, while ensuring that multinational enterprises pay a fair share of taxes.
Apmokestinimo strategijos savarankiškumas
‘ Ownership ’ of taxation strategy
Apmokestinimas nėra tik techninis klausimas, kurį galima perkelti iš vienos aplinkos į kitą neatsižvelgiant į vietos valdžios institucijas.
Taxation is not just a technical issue which can be transferred from one context to another without taking account of local authorities.
Paramos teikėjas turi atsižvelgti į kiekvienai šaliai būdingą socialinę ir ekonominę aplinką.
Donor's approach must be sensitive to each country's specific socio-economic environment.
Geresnis paramos teikėjų veiklos koordinavimas
Better coordination between donors
Paramos teikėjai gali daugiau stengtis remti pastangas rinkti mokesčius šalyse partnerėse būdais, kurie gerintų valdymą.
Donors can do more to support revenue-raising efforts in partner countries in ways that are likely to improve governance.
2004 m., 2003 m. ir 2002 m. duomenimis, atitinkamai buvo skirta 2,7 proc., 2,2 proc. ir 3,5 proc.
The figures for 2004, 2003 and 2002 were 2.7%, 2.2% and 3.5% respectively
Be to, reikia geriau apsvarstyti skirtingos pagalbos teikimo tvarkos poveikį atskaitomybei ir mokesčiams šalies viduje.
In addition, there is a need to better reflect the impact of different aid modalities on domestic accountability and tax.
dėl mokesčių ir vystymosi.
for the Committee on Development
Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą
on Tax and development - cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
2. primena, kad negalima iš išorės perduoti ar primesti gero valdymo mokesčių srityje ir kad kiekviena valstybė turi teisę spręsti, kokia bus jos mokesčių politika; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes nedaryti kliūčių ir bendradarbiauti su visomis šalimis, kurios nuspręstų nuosekliai ir sąžiningai didinti mokesčius, darančius poveikį užsienio įmonėms, veikiančioms šiose šalyse, ypač pirminių išteklių, svarbiausio besivystančių šalių turto, gavybos srityje;
Points out that good governance in tax matters cannot be exported or imposed from outside, and that it is up to each of the countries to decide its own tax policy; in that context, calls on the Commission and the national governments not to hamper, and to cooperate with, any countries which opt, consistently and fairly, for an increase in taxation that affects foreign undertakings present on their territory, particularly those operating in the fields of extraction of primary resources, which are an important source of wealth in developing countries;
6. ragina įvesti finansinių operacijų mokestį, nes iš jo gautos pajamos mažintų spekuliacijų skaičių ir taip gerintų rinkos veikimą, padėtų finansuoti pasaulio viešąsias gėrybes, pavyzdžiui, vystymąsi ir kovą su klimato kaita, ir mažintų viešąsias skolas; mano, kad toks mokestis turėtų būti taikomas kuo plačiau, tačiau, jei tai nepavyksta, finansinių operacijų mokesčio įvedimas turėtų būti pirmasis žingsnis ES lygmeniu; ragina Komisiją skubiai parengti galimybių studiją atsižvelgiant į visiems vienodas sąlygas visame pasaulyje ir, jei reikia, pateikti konkrečių pasiūlymų dėl teisės aktų;
Calls for the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods such as development and the fight against climate change, and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible but, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at the EU level; calls on the Commission to swiftly produce a feasibility study taking into account the global level playing field and, if appropriate, to come forward with concrete legislative proposals;
9. ragina susieti ES finansinę pagalbą su prieigos prie ES rinkų tam tikroms šalims suteikimu ir reikalauja, kad šios šalys geriau laikytųsi gero valdymo mokesčių srityje principų;
Calls for coherence between EU financial support and the provision of access to EU markets for particular countries and for their level of cooperation with the principles of good governance in the area of taxation to be enforced;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
RÉSULTAT DU VOTE FINAL EN COMMISSION
Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą
on tax and development: cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
4. pabrėžia, kad mokestinės pajamos turi būti laikomos ne pagalbos užsienio šalims pakaitalu, o sudėtine valstybės pajamų dalimi, kuri padeda šioms šalims vystytis.
Stresses that tax revenue must not be regarded as an alternative to foreign aid, but rather as an integral part of public revenue facilitating these countries’ development;
6. mano, kad reikia, jog EPBO parengtų naujas sandorių kainodaros gaires, kurios yra būtina priemonė siekiant neleisti, kad tam tikros tarptautinės įmonės savo pelną pervestų į mokestiniu požiūriu palankiausias šalis, taip pat siekiant, kad jos mokėtų mokesčius tose šalyse, įskaitant besivystančias šalis, kuriose jos iš tikrųjų gavo pelną;
Considers it necessary for the OECD to draw up new guidelines on transfer pricing, an essential way of preventing certain multinationals from transferring their profits to the countries with the most favourable tax regimes and ensuring that they pay their taxes in the countries – including developing countries – where they have actually generated their profits;
8. mano, kad veiksmingos mokesčių sistemos sukūrimas besivystančiose šalyse turi tapti jų viešųjų finansų pagrindu; mano, kad naujoji ES investavimo politika besivystančiose šalyse turėtų padėti sukurti geresnę aplinką, palankesnę privačioms užsienio ir nacionalinėms investicijoms, ir sudaryti veiksmingesnės tarptautinės paramos sąlygas; primena, kad, siekiant skatinti augimą, vykdant ES investavimo politiką turi būti rūpinamasi MVĮ plėtra, įskaitant ir mikrokreditų teikimą, skatinamos naujovės, viešųjų paslaugų veiksmingumas, viešoji ir privati partnerystė ir žinių perdavimas;
Considers that the development of an efficient tax system in developing countries must become the backbone of their public finances; considers that the new EU investment policy in developing countries should contribute to establishing an environment more favourable to foreign and domestic private investment and to creating the conditions for more effective international assistance; recalls that the EU’s investment policy must focus on SME development, including through the provision of micro-credit, and encourage innovation, public service efficiency, public-private partnerships and knowledge transfer in order to promote growth;
10. ragina pagal EPS sukurti nepriklausomą kontrolės mechanizmą siekiant įvertinti muitų panaikinimo tiesioginį fiskalinį poveikį, o drauge ir kiekvienos šalies pažangą vykdant mokesčių reformas; ragina nustatyti punktą, pagal kurį numatoma privaloma kiekvieno EPS bendra peržiūra po trejų – penkerių metų ir leidžiama pakeisti kiekvieno susitarimo nuostatas siekiant skurdo panaikinimo, tvaraus vystymosi ir regioninės integracijos; be to, ragina numatyti privalomą atskirų šalių vykdant mokesčių reformas ar veiksmingai surenkant mokesčius padarytos pažangos peržiūrą atsižvelgiant į naujausią EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir kapitalo versiją.
Calls for the creation, in the EPA framework, of an independent monitoring mechanism to assess the net tax impact of abolishing customs duties and, at the same time, the progress being made in the area of tax reform country by country; calls for a clause to be introduced providing for a mandatory overall review of all EPAs within three to five years and for the provisions of each agreement to be amended to make them more conducive to poverty eradication, sustainable development and regional integration; calls, further, for a mandatory review of individual countries’ progress in implementing tax reforms or efficient tax collection in line with the latest versions of the OECD Model Tax Convention on Income and on Capital.