natgillin/translations-raw huggingface dataset:
r) pabrėžia, kad reikia parengti visapusišką ir iniciatyvų požiūrį, kuriuo būtų naudojamasi reaguojant į nelaimes ir pagal kurį būtų koordinuojamos įvairios galimos Sąjungos ir jos valstybių narių veiksmų priemonės, pvz., krizių valdymas (civilinio ir karinio pobūdžio), finansinė pagalba ir vystymas arba socialinė ar aplinkosaugos politika; mano, kad atsižvelgiant į tai reikėtų užtikrinti veiksmingesnį valdymą pereinamuoju etapu nuo reagavimo į nelaimę iki atstatymo po nelaimės; primena apie pasiūlymą sukurti Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą, kaip numatyta pagal Lisabonos sutarties nuostatas (214 straipsnio 5 dalis) ir, atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais, ragina Europos Komisiją ir Tarybą kartu su Europos Parlamentu kuo skubiau parengti šio korpuso veiklos taisykles ir procedūras, ypač remiantis kai kurių valstybių narių įgyvendintomis panašiomis iniciatyvomis;
(r) underlines the need to develop a comprehensive and proactive approach in response to disasters, coordinating the various means of action available to the Union and its Member States, such as crisis management (civil and military), financial assistance and development or social and environmental policies; believes in this context that the transition between disaster response and post-disaster reconstruction should be managed more efficiently; recalls the proposal to set up a European Voluntary Humanitarian Aid Corps in accordance with the provisions of the Lisbon Treaty (Article 214(5)), and with a view to the European Year of Volunteering 2011 encourages the European Commission and the Council to work, together with the European Parliament, on the rules and procedures for the operation of the Corps as soon as possible, especially in the light of similar initiatives taken by some Member States;
s) primena Tarybai, kad kariniai ištekliai ir pajėgumai reaguojant į nelaimes, visų pirma teikiant paramą logistikos, transporto ir su infrastruktūra susijusiose srityse, kai vykdomos humanitarinės pagalbos operacijos, turėtų būti naudojami išimtinais atvejais, kaip paskutinė išeitis, ir visada laikantis esamų susitarimų, pvz., Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos ir Oslo gairių dėl karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo teikiant tarptautinę pagalbą įvykus nelaimei;
(s) reminds the Council that the use of military assets and capabilities in disaster response , particularly for logistics, transport and infrastructure support for humanitarian aid operations, should be exceptional, used as a ‘last resort’ and always in compliance with existing agreements such as the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines on the use of military and civil defence assets in international disaster relief;
t) pripažįsta, kad pagal Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos ir Oslo gaires kariniais ir civiliniais gynybos ištekliais teikiant pagalbą ištikus nelaimei turėtų būti naudojamasi tik tada, kai nebėra kitos išeities; primena, kad karinės priemonės, kartu su civiline sauga ir humanitarine pagalba dažnai labai svarbios reaguojant į krizes, ir pažymi, kad kariniai ištekliai gali būti reikalingi siekiant panaikinti itin svarbių pajėgumų spragas (visų pirma strateginės reikšmės transportavimo, specializuotų išteklių, sunkiosios inžinerijos ir transporto srityse); taigi pabrėžia, kad reikia plėtoti visapusišką požiūrį ir gerinti civilinių ir karinių pajėgumų sąveiką ir nustatyti sritis, kuriose valstybės narės gali telkti savo pastangas ir pajėgumus ES lygmeniu prisidedant prie ES reagavimo į nelaimes veiksmų, nes tai ypač svarbu esant sudėtingai ekonominei padėčiai;
(t) acknowledges that military and civil defence assets in disaster relief should be used as a last resort, in compliance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines; recalls that military means often constitute an important contribution to disaster response, along with civil protection and humanitarian aid, and notes that military assets can be necessary for filling critical capacity gaps (particularly strategic lift, specialised assets, heavy engineering and transport); therefore stresses the need to develop a comprehensive approach and to improve synergies between civil and military capabilities, and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level to contribute to EU disaster response, which is particularly important in a difficult economic climate;
u) pabrėžia, kad reikia kurti nuolat prieinamus civilinius pajėgumus ES, kurie veiktų nepriklausomai nuo karinių struktūrų, ir nustatyti sritis, kuriose valstybės narės gali telkti savo pastangas ir pajėgumus ES lygmeniu;
(u) emphasises the need to build up permanently available civilian capabilities in the EU which operate independently from military structures and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level in this respect;
v) ragina Tarybą ir Komisiją bendradarbiauti įgyvendinant viešumo veiksmų planą, į kurį turėtų būti įtrauktos konkrečios priemonės siekiant didinti ES reagavimo į nelaimes viešumą;
(v) urges the Council and the Commission to cooperate on the implementation of a visibility action plan that should include concrete measures to enhance the visibility of the EU’s disaster response;
x) ragina didinti tyrimų biudžetus ir pramoninius pajėgumus, pvz. iš palydovų gaunamų vaizdų gamybą pagal Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos programą, siekiant pagerinti nelaimių valdymo etapais galimybes;
(x) encourages the development of research budgets and industrial capacity (for example satellite imagery in the GMES programme) to improve disaster management phases;
Pastaraisiais metais, dėl vis dažniau vykstančių didelių nelaimių (stichinių ir (arba) žmogaus sukeltų) už Europos Sąjungos teritorijos ribų daugėja raginimų didinti esamų ES pajėgumų reaguoti į nelaimes veiksmingumą.
The multiplication of major disasters (natural/ man made) outside the European Union in recent years has led to increased calls to improve the effectiveness of the existing EU disaster response capacity.
Net jeigu nuo to laiko, kai 2001 m. buvo sukurtas Bendrijos civilinės saugos mechanizmas, ES reagavimo į nelaimes pajėgumai nuolat buvo plėtojami, pranešėja mano, kad reikia dar daugiau pastangų siekiant užtikrinti koordinuotą, suderintą ir pastebimą ES atsaką.
If the EU disaster response capacity has constantly evolved since the establishment of the community civil protection mechanism in 2001, the Rapporteur believes that much more needs to be done to ensure a coordinated, coherent and visible EU response.
Šio labiau suderinto atsako poreikis taip pat pabrėžiamas naujame Komisijos komunikate dėl reagavimo į nelaimes pajėgumų stiprinimo, kuris paskelbtas 2008 m. kovo mėn.
This need for a more coherent response was also highlighted in the latest Communication from the Commission on "reinforcing the Union’s disaster response capacity", which dates back from March 2008.
Šis komunikatas turėjo būti pirmasis žingsnis visapusiško ir integruoto ES atsako link.
This communication was supposed to be a first step on the road to a comprehensive and integrated EU response.
Į jį buvo įtrauktas veiksmų planas, kuriame numatyti konkretūs veiksmai siekiant palaipsniui sukurti labiau integruotą skirtingų reagavimo į nelaimes priemonių koordinavimą.
It included an Action Plan with a number of concrete actions to gradually build up a more integrated coordination between the various instruments for disaster response.
Nuo to laiko vienas iš svarbiausių veiksmų siekiant labiau integruoto atsako – tai civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos klausimų įtraukimas į vieno Komisijos nario portfelį.
Since then, one of the greatest steps towards a more integrated response has been the inclusion of civil protection and humanitarian aid under the portfolio of a single Commissioner.
Nors dar anksti vertinti rezultatus, nėra abejonių, kad taip pertvarkius portfelį sukuriamos galimybės didinti ES reagavimo į nelaimes suderinamumą ir koordinavimą.
While it is too early to assess results, there is no doubt that this portfolio rearrangement creates opportunities for enhanced coherence and coordination of the EU disaster response.
Tačiau, praėjus dvejiems metams nuo Komisijos komunikato paskelbimo 2008 m., daugelis veiksmų plano veiksmų vis dar turi būti įgyvendinti, o ES reagavimas į neseniai kilusias krizes atskleidė esamos sistemos apribojimus.
However, two years after the publication of 2008 Commission Communication, many actions from the Action Plan still remain to be implemented while the EU response to recent crises have revealed the limitations of the existing system.
Pranešėja mano, kad šiandien būtina pripažinti ES reagavimo į nelaimes pajėgumų stiprinimo politinę svarbą ir kad siekiant šio tikslo turėtų būti mobilizuotos visos priemonės.
The Rapporteur believes that it is high time to recognise the political importance of reinforcing the EU disaster response capacity and that all means should be mobilised to achieve this objective.
Kadangi pradžioje sprendimą parengti pranešimą savo iniciatyva paskatino padėtis Haityje, šiame pranešime susitelkiama vien tik ties ES reagavimo į nelaimes pajėgumų išorės aspektu.
As the decision to draft an own-initiative report was originally triggered by the situation in Haiti, this report limits its scope to the external dimension of the EU disaster response capacity.
Per pastaruosius krizės laikotarpius išmoktos pamokos, ypač atsižvelgiant į Haitį
Lessons from recent crises with a special focus on Haiti
Europos Sąjungos reagavimas į žemės drebėjimą Haityje, kai buvo pradėtas taikyti civilinės saugos mechanizmas, panaudoti kariniai ištekliai ir plačiu mastu teikiama svarbi humanitarinė pagalba, aiškiai parodė esamų priemonių ir procedūrų sudėtingumą.
The EU’s response to the earthquake in Haiti, combining notably the activation of the EU civil protection mechanism, the use of military assets and the deployment of a significant and large scale humanitarian assistance response, clearly showed the complexity of existing tools and procedures.
Pranešėja pripažįsta, kad valstybės narės ir ES institucijos reagavo greitai ir plačiu mastu, tačiau valdant krizę susidurta su kai kuriomis problemomis veiksmingumo, koordinavimo ir viešumo požiūriu.
While the Rapporteur acknowledges that the response by the Member States and the EU institutions was swift and large scale, the management of the crisis also raised a number of challenges in terms of efficiency, coordination and visibility.
· Veiksmingumo problema
· The efficiency challenge
Turint mintyje humanitarinę pagalbą , reikia pripažinti, kad buvo reaguojama labai greitai ir veiksmingai, skubiai į vietą siunčiant Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato (ECHO) ekspertus ir per 24 valandas skubos tvarka skiriant humanitarines lėšas (3 mln. eurų).
In terms of humanitarian aid , it has to be acknowledged that the response was extremely fast and effective with the quick deployment of ECHO experts on the field and the allocation of fast track humanitarian funds (3 million EUR) within 24 hours.
Šie pirmieji veiksmai vėliau buvo papildyti kitais ištekliais už 120 mln. eurų sumą.
This initial response was later on complemented by additional resources for a total amount of 120 million EUR.
ES civilinės saugos mechanizmas buvo pradėtas taikyti tą dieną, kai įvyko žemės drebėjimas, svarbi buvo Stebėsenos ir informacijos centro (MIC) suteikta pagalba – pasiųstos paieškos mieste ir gelbėjimo komandos, medicinos personalo komandos, buvo teikiamos atsargos, prieglobstis ir vandens valymo paslaugos.
The EU civil protection mechanism was activated on the very day the earthquake struck and the assistance provided through the Monitoring and Information Centre (MIC) was quite significant - with urban search and rescue teams, medical teams and the provision of supplies, shelter and water sanitation.
Nors Haičio atveju sistema veikė gana gerai, ES civilinės saugos priemonių taikymas yra neišvengiamai atidėliojamas dėl esamos sistemos ypatumų – sistema grindžiama savanorišku ir ad hoc indėliu, kuris priklauso nuo įvairių nacionalinių sprendimų priėmimo procesų.
Although in the case of Haiti the system worked relatively well, the deployment of the EU civil protection assistance is inevitably delayed by the mechanics of the current system which is based on voluntary and ad-hoc contributions subject to different national decision-making processes.
Vienas iš didžiausių sistemos trūkumų yra tai, kad neįmanoma iš anksto užtikrinti, jog bus galima pasinaudoti pagrindiniais ištekliais ir bus išvengta didžiausių spragų.
One of the major weaknesses of the system is that it is impossible to guarantee in advance that key assets will be available and that major gaps will be avoided.
Vienas iš teigiamų patirties Haityje aspektų yra tai, kad pirmą kartą Europos Komisija galėjo tiesiogiai panaudoti vandens valymo stotį (kuriai vadovavo Prancūzija) ir pažangų medicinos punktą su galimybe atlikti chirurgines operacijas (kuriam vadovavo Italija), kurie buvo parengti naudojimui pagal susitarimus, finansuojamus vykdant parengiamuosius veiksmus, susijusius su ES greito reagavimo pajėgumais (2008 m. biudžetas).
Among the positive lessons to be drawn from Haiti is the fact that, for the first time, the European Commission was able to directly deploy a water purification unit (run by France) and an advanced medical post with surgery (run by Italy), that were kept on stand-by under arrangements financed through a Preparatory Action for an EU rapid response capability (2008 budget).
Pranešėja mano, kad reikia toliau vertinti džiuginančius rezultatus, gautus vykdant 2008 m. numatytus parengiamuosius veiksmus, ir kad turėtų būti toliau plėtojamas pasiūlymas savanorišku pagrindu sutelkti valstybių narių išteklius siekiant juos nedelsiant panaudoti per ES operacijas.
The Rapporteur believes that the encouraging results of the 2008 Preparatory Action should be further assessed and that the idea of a voluntary pool of Member States assets on stand-by for immediate deployment in EU operations should be further developed.
Atsižvelgdama į tai, pranešėja norėtų priminti Tarybai ir Komisijai M. Barnier pranešime pateiktą rekomendaciją, kad tik imantis prevencinių veiksmų ir sutelkiant esamus išteklius gali būti suformuotos Europos civilinės saugos pajėgos.
In this context, the Rapporteur would like to remind Council and Commission of the following recommendation from the Barnier report: "Only preventive organisation and a pooling of existing resources can bring about the emergence of a European civil protection force".
Per Haičio krizę taip pat paaiškėjo, jog karinių išteklių dislokavimas taip pat gali būti labai naudingas siekiant prisidėti prie humanitarinės pagalbos teikimo.
The Haiti crisis has also shown that the deployment of military assets can be extremely useful to complement the provision of relief assistance.
Svarbu ištirti, kaip veiksmingiau ir tinkamu būdu panaudoti karinius išteklius reaguojant į nelaimę.
It will be important to explore how the correct use of military assets in disaster response can be made more effective.
· Koordinavimo problema
· The coordination challenge
Atsižvelgiant į itin didelį krizės mastą ir susijusių asmenų skaičių, po žemės drebėjimo vykdant koordinavimo procesą atsirado problemų operatyviniu ir strateginiu ir (arba) politiniu lygmeniu.
Given the magnitude of the crisis and the number of actors involved, the coordination process in the aftermath of the earthquake proved quite challenging, both a the operational and at the strategic/political level.
Kaip jau buvo minėta, koordinavimo procesą Haityje gana veiksmingai vykdė Stebėsenos ir informacijos centras (MIC), tačiau buvo (ir vis yra) atvejų, kai nacionalinė pagalba teikiama iš anksto nesuderinus.
As mentioned above, the coordination process through the Monitoring and Information Centre (MIC) has been quite effective in Haiti but there were (and still are) instances of national assistance being provided without any prior coordination.
Haičio atveju ECHO ir MIC greitai atliko bendrus poreikių vertinimus, bet buvo sudėtinga pasikeisti informacija ir organizuoti bendrus poreikių vertinimus su ES valstybėmis narėmis skubios pagalbos etapu.
In the context of Haiti, ECHO and the MIC quickly conducted joint needs assessments, but it proved difficult to exchange information and to organize joint needs assessments with EU Member States during the immediate relief phase.
Dėl tokios padėties buvo parengtos įvairios ir iš dalies sutampančios ataskaitos ir buvo sudaryta kliūčių tinkamam esamų pagalbos išteklių mobilizavimui.
This situation resulted in various and overlapping flows of reports, complicating the adequate mobilization of available relief assets.
Kaip minėta pirmiau, Komisijos lygmeniu koordinavimo procesas buvo lengvesnis dėl to, kad neseniai civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos klausimus pradėjo spręsti vienas generalinis direktoratas.
As already mentioned above, at the Commission level, the coordination process was facilitated by the recent inclusion of civil protection and humanitarian aid under a single DG.
Dėl šio naujo pareigų paskirstymo buvo intensyviau konsultuojamasi tarnyboje ir sukurta daugiau galimybių vykdyti bendrus vertinimus ir geriau keistis informacija.
This new distribution of portfolios led to greater in-service consultation and created opportunities for joint assessments and better information sharing.
Atsižvelgiant į tai svarbu prisiminti, kad, kaip nurodoma Europos konsensuse dėl humanitarinės pagalbos, „ įvykus humanitarinei krizei, dislokuotų civilinės saugos išteklių naudojimas turėtų būti grindžiamas poreikiais, papildyti humanitarinę pagalbą ir būti su ja suderintas “.
In this context, it is important to recall that the "use of civil protection – where deployed in any humanitarian crisis- should be needs-driven and complementary to and coherent with humanitarian aid" as stipulated in the European humanitarian consensus.
Be to, krizės Haityje laikotarpiu vyko instituciniai pokyčiai, susiję su Lisabonos sutarties įsigaliojimu, ir diskusijos dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) įsteigimo.
The crisis in Haiti also occurred at a time of institutional transition with the entry into force of the Lisbon Treaty and discussions on the establishment of the European External Action Service (EEAS).
Pranešama, kad Haičio krizės valdymo tikslais buvo dedamos pastangos Lisabonos sutarties esmę paversti darbais ir siekti didesnio Komisijos tarnybų ir Tarybos bendradarbiavimo.
For the management of the Haiti crisis, it has been reported that efforts have been made to put the Lisbon Treaty spirit into practice through increased interaction between the Commission services and the Council.
Tačiau įvykus žemės drebėjimui tuoj pat prasidėjo sumaišties laikotarpis, kai buvo neaišku, kas turėtų vadovauti bendrų ES veiksmų koordinavimui.
However, the earthquake was immediately followed by a period of confusion over who should take the lead for the coordination of the EU’s overall action.
Atsižvelgus į didelį krizės mastą, ES pagalbos koordinavimą galų gale užtikrino Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja C. Ashton glaudžiai bendradarbiaudama su Komisijos nare K. Georgieva, atsakinga už humanitarinę pagalbą, civilinę saugą ir tarptautinį bendradarbiavimą.
Given the magnitude of the crisis, the coordination of the EU assistance was finally ensured by High Representative/Vice President Ashton in close coordination with Commissioner Georgieva in charge of humanitarian aid, civil protection and international cooperation.
Tikimasi, kad ateityje EIVT sukurs bendrus reagavimo į krizę pajėgumus ir racionalizuos esamas krizės platformas.
In the future, it is expected that the EEAS will create a single crisis response, which will require a rationalisation of the existing crisis platforms.
Komisijos tarnybos ir Tarybos sekretoriatas tarpusavyje taip pat turės užtikrinti aiškius koordinavimo mechanizmus, susijusius su ES karinių išteklių panaudojimu reaguojant į nelaimes.
Clear mechanisms for coordination between the Commission services and the Council secretariat will have to be clarified also in relation to the coordination and the use of EU military assets in a disaster response.
· Viešumo problema
· The visibility challenge
ES reagavimo viešumo stoka taip pat pabrėžiama kaip vienas iš pagrindinių ES intervencijos Haityje trūkumų.
The lack of visibility of the EU response has also been highlighted as one of the main shortcomings of EU interventions in Haiti.
Tokia pati kritika buvo išsakyta ES atsako į 2010 m. liepos ir rugpjūčio mėn. vykusius potvynius Pakistane atveju.
The same criticism has been made in relation to the EU response to the floods in Pakistan in July/August 2010.
Pranešėja mano, kad reikia sudaryti aiškius susitarimus ir nustatyti procedūras siekiant užtikrinti dvigubą viešumą (valstybių narių ir Europos Sąjungos lygmenimis), susijusį su civilinės saugos ištekliais, kuriuos valstybės narės dislokuoja taikydamos ES civilinės saugos mechanizmą.
The Rapporteur believes that clear agreements and procedures should be established to ensure a dual visibility (for both the member states and the European Union) for civil protection assets deployed by Member States through the EU civil protection mechanism.
Pirmoji ir pagrindinė tokio dvigubo viešumo sąlyga – tai politinis valstybių narių noras sutelkti informaciją ir išteklius ir veikti ES, o ne valstybės narės vardu.
A first and essential precondition for such dual visibility will however be the political willingness from Member States to pool information and assets under a unified EU flag rather than under their national banner.
Turėdama mintyje viešumo klausimą, pranešėja taip pat mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti siekiant gerinti stebėseną ir bendrą komunikaciją ES reagavimo į nelaimes tema.
In relation to the visibility issue, the Rapporteur also believes that more attention should be paid to improve the monitoring as well as the overall communication around the EU disaster response.
Net ir pasibaigus ekstremaliajai situacijai reikia toliau teikti informaciją ir atnaujinti duomenis.
A continued flow of information should be provided with data that should continue to be updated even after the emergency phase.
Informacija apie biudžeto panaudojimo kontrolę ir rezultatus turėtų būti skelbiama siekiant Europos visuomenei pateikti įrodymų, kad konkreti ir tinkamai valdoma parama buvo iš tiesų teikiama.
Control over the use of budgets and information on results should be made available to provide evidence to the European public opinion that aid has been real, concrete and properly managed.
Haityje išmoktų pamokų trumpa analizė aiškiai parodo, kad reikia toliau pertvarkyti ES reagavimo į nelaimes pajėgumus.
The brief analysis of lessons learned from Haiti clearly shows the need for further reforms of the EU disaster response capacity.
Atsižvelgiant į tai, reikia taip pat pabrėžti, kad siekiant veiksmingesnio ir skubesnio reagavimo į nelaimes būtina užtikrinti įvairių dalyvaujančių šalių stiprią politinę valią.
In this context, it also needs to be underlined that a more efficient and rapid response to emergencies will require a strong political will from the different parties in presence.
Neseniai buvo atlikti veiksmai siekiant didinti ES reagavimo į nelaimes civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos sričių suderinamumą ir koordinavimą, tačiau nedaug pastangų buvo dedama siekiant sukurti Europos civilinės saugos pajėgas.
If efforts have recently been made to reinforce the coherence and coordination between the civil protection and humanitarian aid dimensions of the EU response, steps towards the creation of a European civil protection force have remained minimal.
PASIŪLYMAS DĖL REKOMENDACIJOS TARYBAI B7‑0228/2010
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010
pateiktas pagal Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 1 dalį
pursuant to Rule 121(1) of the Rules of Procedure