natgillin/translations-raw huggingface dataset:
64. pabrėžia poreikį toliau tęsti direktyvos „Eurovinjetė“ teisėkūros procesą siekiant palengvinti išorės sąnaudų įtraukimą į vidaus sąnaudas remiantis principu „teršėjas moka“ ir sukurti vienodas konkurencijos sąlygas įvairioms transporto rūšims;
Stresses the need to proceed with the ‘Eurovignette’ Directive legislative process in order to facilitate the internalisation of external costs on the basis of the ‘polluter pays’ principle, establishing a level playing‑field for competition between modes of transport;
20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą; taip pat mano, kad yra tikslinga, vertinant esamas efektyvaus energijos vartojimo veiksmų programas, apsvarstyti galimybę šį tikslą Bendrijos lygmeniu padaryti teisiškai privalomu;
Stresses that immediate priority must be given to additional measures to promote the Community strategy aimed at achieving a 20% increase in energy efficiency by 2020; also considers it appropriate, in the context of assessing current energy efficiency action plans, to consider the possibility of making this objective legally binding at Community level;
75. atsižvelgdamas į tai, kad NATURA 2000 yra pagrindinis ES politinių pastangų išsaugoti ekologines sistemas besikeičiančiomis klimato sąlygoms ramstis, ragina tinkamai finansuojant ES ir valstybėms narėms bei remiantis glaudžiu bendradarbiavimu ir konsultacijomis su vietos bendruomenėmis aktyviai valdyti NATURA 2000 teritorijas ir kitus susijusius landšaftus, taip pat pabrėžia, kad reikia parengti gaires siekiant užtikrinti natūralių vietovių sąsają; pabrėžia, kad, kaip nurodoma Komisijos poveikio vertinime ( SEC(2008)2887 ), kuris pridėtas prie Komisijos komunikato „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“, vis dar reikia surinkti daug žinių apie invazinių rūšių mastą ir kelius, jų daromą poveikį ekosistemoms ir kaip klimato kaita paveiks biologines invazijas;
Given that NATURA 2000 forms the central pillar of EU policy efforts to maintain ecosystems in changing climate conditions, calls for active management of NATURA 2000 sites and of other relevant landscapes, with proper financing from the EU and Member States and based on close cooperation with and consultation of local communities, and stresses, further, the need for guidelines to ensure connectivity between natural areas; stresses that, as stated in the Commission Impact Assessment ( SEC(2008)2887 ) annexed to the Commission Communication ‘Towards an EU strategy on invasive species’, there is still a lot to learn about the magnitude and pathways of invasive species, how they impact on ecosystems, and how climate change will affect biological invasions;
2000 m. spalio 23 d.
Highlights the fact that existing EU legislation, such as the Water Framework Directive
1), su pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/32/EB (OL L 81, 2008 3 20, p.
1), as last amended by Directive 2008/32/EC (OJ L 81, 20.3.2008, p.
60). ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvą
60). and the Marine Strategy Framework Directive
78. pabrėžia tai, kad svarbu tirti svetimų rūšių antplūdį į Europos ekosistemas (pvz., tropinių jūrų rūšys Viduržemio jūros regione) ir rengti tinkamą politiką siekiant kovoti su šiuo reiškiniu;
Stresses the importance of studying the phenomenon of the invasion of European ecosystems by alien species (e.g. tropical marine species in the Mediterranean) and of developing suitable policies to counter it;
Miesto aplinka
Urban environments
81. pabrėžia, kad planuojant ilgalaikę paramos vystimuisi politiką reikia atsižvelgti į migraciją dėl ekologinių priežasčių siekiant, kad kilmės šalyse būtų galima laiku imtis prevencinių ir skubių humanitarinės pagalbos priemonių;
Stresses that environmental migration should be taken into account in the long-term planning of development assistance policy, so that timely prevention and prompt humanitarian response measures can be taken in the countries of origin;
Kultūros paveldas
Cultural heritage
Struktūra ir valdymas
Structure and governance
97. pabrėžia, kad klimato kaitos ir aplinkosaugos siekius reikėtų įtraukti į ES sanglaudos politikos konvergencijos ir augimo tikslus, tačiau nereikėtų keisti įprastinių struktūrinės politikos uždavinių;
Stresses that the objectives of climate change and environmental protection should be integrated into the EU cohesion policy’s convergence and growth objectives, without replacing the traditional tasks of structural policy;
98 ragina Komisiją, laikantis ES tvaraus vystymosi strategijos
98 Urges the Commission to put forward, in keeping with the EU Sustainable Development Strategy
Tarybos dokumentas 10917/06, ES tvaraus vystymosi strategijos (ES TVS) peržiūra. , nedelsiant parengti veiksmų planą dėl kiekviename sektoriuje skiriamų subsidijų, kurios daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, reformos siekiant palaipsniui šias subsidijas panaikinti; taip pat pabrėžia, kad pagal šią reformą numatyti finansiniai ištekliai turėtų būti skiriami prisitaikymo pastangoms ir ekologiškiems darbams finansuoti;
Review of the EU Sustainable Development Strategy (EU SDS), Council document 10917/06. , and as a matter of urgency, a Road Map for the sector-by-sector reform of subsidies that have a considerable negative impact on the environment, with a view gradually to eliminating them; stresses, further, that financial resources made available through this reform should be directed towards adaptation efforts and green jobs;
101. remia Komisijos raginimą Tarybai atnaujinti solidarumo fondo reglamento peržiūros procesą, kad stichinių ar žmogaus sukeltų nelaimių padarytos žalos panaikinimo klausimą būtų galima spręsti veiksmingiau, lanksčiau ir laiku;
Supports the Commission in urging the Council to reactivate the process of the revision of the Solidarity Fund Regulation (EUSF), which will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner;
Išorės aspektas
External dimension
107. yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos Sąjunga turėtų išlaikyti ir sustiprinti vadovaujantį vaidmenį tarptautinėje kovoje su visuotiniu atšilimu, ir mano, kad delsiant tai padaryti padidės neigiamo aplinkos, ekonominio ir socialinio poveikio rizika ir turbūt prireiks didesnių išlaidų;
Is firmly convinced of the need for the European Union to retain and reinforce its leadership role in the international fight against global warming, and believes that any delay in taking such action will heighten the risk of adverse environmental, economic and social effects and be likely to generate higher costs;
a. išsivysčiusioms šalims, siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių technologijų paplitimą,
a. developed countries, in order to increase the spread of renewable technologies;
b. besivystančioms šalims, siekiant remti jas kovoje su klimato kaita, kuri daro poveikį labiausiai pažeidžiamiems šių šalių regionams, visada tinkamai atsižvelgiant į kiekvieno regiono ypatumus, vadovaujantis besivystančių šalių, su kuriomis organizuojamas tarptautinis bendradarbiavimas, regionų socialinės ir ekonominės plėtros kriterijumi; and
b. developing countries, in order to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions of such countries, always with due regard to the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised; and
c. trečiosioms ES kaimyninėms šalims, kuriose klimato kaitos poveikis yra panašus į ES pastebėtą poveikį;
c. third countries adjoining the EU in which the effects of climate change are similar to those observed within the EU;
Klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos iniciatyvinė grupė
Impact and adaptation Steering Group
Komisijos pažangos ataskaita
Commission progress report
Pagrindiniai klimato kaitos padariniai gali būti apibendrinti kaip mažiau lietingų dienų, tačiau daugiau intensyvių kritulių, mažiau sniego ir dažnesni sausros periodai.
The main impacts of Climate change can be summarised as fewer rainy days but more intense precipitations, decreased volumes of snowfall, and increased drought periods.
Tai turi tiesioginį poveikį žemės geografijai, nes daugėja dirvožemio erozijos procesų ir didėja potvynių rizika, tačiau mažėja sniego kritulių, o tai silpnina požeminių vandeningųjų sluoksnių nepriklausomo prisipildymo galimybes.
This directly impacts on the geography of land, augmenting soil erosion processes and flood risk, whilst reducing snowfall that, in turn, hampers the ability of underground aquifers to recharge independently.
Dabartinė vandentvarkos praktika aiškiai parodo, kodėl mes turime pritaikyti dabartinį išteklių valdymo požiūrį.
Current practises of water management provide an important demonstration of why we need adapt our approaches towards current resource management.
Reikia kuo ilgiau išlaikyti lietų ten, kur jis iškrenta, ir dėl su potvyniais susijusios didesnės rizikos vandens telkiniai turėtų būti pritaikyti, kad būtų prailginta vandens sulaikymo trukmė.
Rain needs to be kept as long as possible where it falls and water bodies should be adapted to increase retention times, due to the increased risks associated with flash floods.
Upių vagos turi būti valdomos tinkamai, o dėl tokio valdymo susidarę vandens srautai turi būti panaudoti elektros gamybai.
River beds have to be managed in a proper way, with waterfalls that result from such management being harnessed for electricity generation.
Dėl ilgesnių sausrų padidės miškų gaisrų rizika.
Longer droughts will increase the risk of forest fires.
Tokiu atveju prisitaikymas reikš ugnies plitimo galimybės mažinimą retinant mišką – dėl to sumažės įsiliepsnojimo dažnumas ir greitis.
In this case, adaptation will consist of decreasing fire loads by thinning the forest which will, in turn decrease the occurrence and speed of fire outbreak.
Iš tiesų svarbus įnašas į prisitaikymo pajėgumus bus miškų ir žemės ūkio biomasės liekanų panaudojimas.
In fact, an important contribution to the adaptation capability will come from the exploitation of forest and agricultural biomass residuals.
Prisitaikymo priemonės yra itin svarbios, siekiant spręsti dinamiškas klimato kaitos problemas, tuo pačiu metu gerinant Europos Sąjungos saugumo ir paslaugų pajėgumus.
Adaptation measures are fundamental in order to confront the dynamic challenges of climate change, whilst also improving the safety and service capabilities of the European Union.
Didelio masto prisitaikymas yra pagrindinė užduotis, kuri leistų pagerinti dabartines krizinių situacijų valdymo sistemas derinant palydovinį ir antžeminį stebėjimą, kad būtų numatyti nelaimingi įvykiai, ir yra susijęs su klimato kaitos poveikio švelninimu, tačiau su juo nesutampa.
Macro-Adaptation is a fundamental undertaking which would allow us to improve our current emergency management systems by combining satellite and ground based observations, for nowcasting of severe events and is linked to mitigation but does not identify with it.
Vis dėlto ši baltoji knyga yra tik parengiamasis darbas siekiant pateikti platų politikos pagrindą, kuriuo remiantis vėliau gali būti rengiami būtini planai ir strategijos.
This White Paper, though, is only a preparatory work that aims to give a broad policy framework from which necessary plans and strategies can later be developed.
Pranešime savo iniciatyva, kuriame vadovaujamasi šiuo ketinimu, nėra specialių nuorodų į daugelį detalių, susijusių su daugeliu politikos sričių, tačiau pateikiamas bendras strateginis požiūris į ES atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimą.
Defined by this intent, our initiative report does not contain specific references on many details on a number of policy areas but outlines a general strategic approach on increasing the resilience of the EU to the impacts of climate change.
Kai bus parengti specialūs politiniai planai, tikrai atsiras išsamios analizės, ypač finansinio aspekto analizės, galimybė.
When the specific policy plans will be elaborated there will certainly be space for a thorough analysis, especially on the financing aspect.
Iš tiesų lėšos gali būti nustatytos tik jei egzistuoja aiški idėja, ko turi būti siekiama.
Funds, in fact, can be defined only when there is a clear idea of what has to be achieved.
Pagrindiniai išsamios prisitaikymo strategijos punktai turėtų būti: didelis dėmesys komunikacijai (duomenų rinkimas ir skirstymas atitinkamiems nacionaliniams ir vietos tinklams), įskaitant aiškų supratimą, kaip turėtų būti padalytos prisitaikymo pastangos remiantis nacionaliniais, regioniniais ir vietos prisitaikymo pajėgumais ir jų teritoriniu poveikiu; dėmesio sutelkimas į gero valdymo struktūrą siekiant tikro politinio veiksmingumo; prisitaikymo prie klimato kaitos politikos įtraukimas į visas ES politikos kryptis.
The main points of a comprehensive adaptation strategy should be: an emphasis on communication (collecting and distributing data to relevant National and local networks) including a clear understanding of how the adaptation efforts should be shared based on National, regional and local adaptation capacities and their territorial footprint; focus on a good governance structure for a real policy effectiveness; mainstreaming of climate adaptation policy into all other EU policies.
Teritorinis aspektas turėtų būti ne vien tik tokios svarbios politikos kaip prisitaikymo politika tikslas, bet operatyvinis aspektas; taigi esminė problema yra žemės valdymas ir jo nuoseklus planavimas.
The territorial dimension should be an operational dimension, not anymore an objective for such an important policy as adaptation; hence the crucial problem is land management and its coherent planning.
Kai kuriuose pasiūlymuose dėl baltosios knygos nurodoma būtinybė spręsti prisitaikymo prie klimato kaitos ir žmonių bei gyvūnų sveikatos santykio klausimą.
Some suggestions to the White Paper point to the necessity to approach the relation between climate change adaptation and human and animal health.
Nuomonės referentė: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias
A. kadangi klimato kaita yra visuotinis reiškinys, o jo poveikis skirtingiems pasaulio regionams ir skirtingiems sektoriams nevienodas; kadangi besivystančiose ir labiau išsivysčiusiose šalyse skirsis net ir socialiniai ir ekonominiai aspektai, išlaidos bei gaunama nauda; kadangi dėl šios priežasties sprendžiant klimato kaitos problemą reikia sujungti prisitaikymo priemones ir strategijas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti veiksmingą tvaraus vystymosi procesą pasitelkiant aiškius ir išsamius visų atitinkamų sektorių veiksmų planus,
A. whereas climate change is a global phenomenon, and its impacts are unequally distributed among the regions of the world and the various sectors ; whereas even the socio-economic aspects, costs and benefits will be different both in developing countries and more developed countries; whereas responses to climate change therefore have to integrate adaptation measures along with strategies to ensure an effective path towards sustainable development through clear and comprehensive action plans in all relevant sectors,
ETS) valstybės narės turėtų skirti mažiausiai 50 proc. apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamų sušvelninimo ir prisitaikymo priemonėms,
C. whereas, according to the revised ETS Directive, Member States should earmark at least 50% of ETS revenues for both mitigation and adaptation measures,
D. kadangi klimato kaita neišvengiamai turės poveikį energijos pasiūlai, ES energijos saugumo išoriniams aspektams ir energijos paklausai ; kadangi klimato sąlygos, pvz., smarkūs lietūs, didėjanti temperatūra, karščio bangos, sausros, didelės audros, potvyniai ir gaisrai, gali sukelti rimtų energijos tiekimo infrastruktūros sutrikimų ir nuostolių, taip tiesiogiai veikti energijos gamybą, perdavimą ir paskirstymą galutiniams vartotojams,
D . whereas climate change will inevitably have an impact on energy supply , external aspects of EU energy security and demand for energy ; whereas weather conditions such as heavy rainfalls, increasing temperatures, heat waves, droughts, severe storms, floods and fires can cause significant interruptions and damage to energy supply infrastructure, therefore directly affecting energy production and transport and distribution to final users,
E. kadangi energijos šaltinių ir paskirstymo kanalų , o taip pat energijos tiekėjų įvairinimas yra svarbi priemonė užtikrinant vienodą prieigą prie energijos ir pakankamą jos tiekimą, tuo pat metu vykdant ES tikslą padidinti energijos iš atsinaujinančių šaltinių kiekį ir sumažinti išmetamųjų CO2 dujų kiekį,
E . whereas the diversification of energy sources and distribution channels as well as energy suppliers is an important instrument in guaranteeing equal access to and adequate supply of energy, complying at the same time with the EU objective of enhancing the use of energy from renewable sources and reducing CO2 emissions,
F. kadangi Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos ir keisdamos esamus ir būsimus teisės aktus, politiką ir programas, turėtų sujungti prisitaikymo priemones,
F . whereas the Commission and the Member States should integrate adaptation measures when implementing and modifying existing and forthcoming legislation, policies and programmes,
3. ragina Komisiją išsamiai įvertinti su klimato kaita susijusią riziką itin svarbioms infrastruktūroms, kaip antai energijos ar telekomo tinklams, kurie yra labai svarbūs vidaus rinkos veikimui;
Calls on the Commission to provide for a thorough assessment of possible climate change-related risks to critical infrastructure such as energy and telecom networks, which are crucial for the functioning of the internal market;
20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą; taip pat mano, kad yra tikslinga, vertinant esamas efektyvaus energijos vartojimo veiksmų programas, apsvarstyti galimybę šį tikslą Bendrijos lygmeniu padaryti teisiškai privalomu;
Stresses also that, in this connection, immediate priority must be given to additional measures to promote the Community strategy aimed at achieving a 20% increase in energy efficiency by 2020; also considers it appropriate, in the context of assessing current energy efficiency action plans, to consider the possibility of making this objective legally binding at Community level;
10 . mano, kad poveikis vienam sektoriui (taip pat susijęs su prisitaikymo sprendimais) dažnai turės padarinių kitiems sektoriams, todėl prašo Komisiją atsižvelgti į šią sąveiką įgyvendinant prisitaikymo priemones;
Considers that (also in relation to adaptation decisions) impacts on one sector will often have implications for other sectors, and therefore calls on the Commission to take into account these interactions in implementing adaptation measures;
a. išsivysčiusioms šalims, siekiant padidinti atsinaujinančių šaltinių technologijų paplitimą,
a. developed countries, to increase the spread of renewable technologies,
b. besivystančioms šalims, siekiant remti jas kovoje su klimato kaita, kuri daro poveikį labiausiai pažeidžiamiems šių šalių regionams, niekada nepažeidžiant jokio regiono ypatumų, atsižvelgiant į šių besivystančių šalių, su kuriomis organizuojamas tarptautinis bendradarbiavimas, socialinę ir ekonominę plėtrą ;
b. developing countries, to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions in their countries, always respecting the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised ;
20. pabrėžia, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti Europos prisitaikymo veiksmų programą, itin svarbu ją įtraukti į pasaulinio masto darnų ir plataus užmojo susitarimą, kuriame būtų numatyti teisiškai privalomi kovos su klimato kaita priemonių nustatymo tikslai, taip pat itin svarbu, kad siekiant šių tikslų ES imtųsi lyderio vaidmens.
Stresses that, when it comes to ensuring the successful implementation of the European Framework for Action on Adaptation, a decisive factor will be its inclusion as part of a cohesive and ambitious worldwide agreement (with legally binding objectives) on measures to combat climate change, and that the EU must take the lead in this direction;
4. pabrėžia, kad transporto sektoriui prisitaikyti prie klimato kaitos bus itin sunku ir kad šiuo metu didžiausia našta tenka sektoriaus įmonėms; vis dėlto mano, kad atsižvelgiant į visos Europos ekonomikos konkurencingumui kylantį pavojų, transporto sektoriaus ir jo įmonių prisitaikymo prie klimato kaitos pastangos jokiu būdu negali būti pavienės ir atskiros ir kad būtina į jas kuo labiau atsižvelgti rengiant prisitaikymo strategiją, visų pirma siūlyti priemones, kuriomis būtų didinamas transporto sektoriaus atsparumas kaitai;
Stresses that efforts by the transport sector to adapt will be particularly difficult in the face of climate change and that it is companies in the sector which are at present making the majority of the efforts; considers, however, that efforts by this sector and its companies to adapt must not simply be independent, bearing in mind what is at stake in terms of the competitiveness of the whole of the European economy, and that they must be fully taken into account in the strategic approach to adaptation, in particular by proposing action to increase the resilience of the transport sector;
10. pritaria siūlomiems veiksmams, kuriais siekiama didinti fizinės infrastruktūros atsparumą; pabrėžia, kad tokie veiksmai privalo apimti ne vien infrastruktūros, įskaitant transporto infrastruktūrą, kūrimą, bet ir jos priežiūrą, ir ragina Komisiją į Bendrijos agentūrų, kurių veikla susijusi su transporto saugumu, darbo programą įtraukti būtinybę atsižvelgiant į naują klimato poveikį persvarstyti saugumo ir techninius standartus;
Approves the action proposed in order to increase the resilience of physical infrastructure; stresses that such action must cover not only the construction but also the maintenance of infrastructure, including transport infrastructure, and calls on the Commission to incorporate the need to reassess safety and technical standards in the light of new climate impacts into the work programme of Community agencies working in the field of transport safety;
12. ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti specialias priemones, kurios padėtų apsaugoti pakrantes ir jūrų aplinką laikantis bendrosios jūrų politikos, kuri integruotai apima jūrų transportą, jūros aplinkos apsaugą ir pakrančių valdymą bei jų vystymą;
Calls on the Commission and Member States to implement specific measures to protect coastal areas and the marine environment, in line with the common maritime policy, which takes into due account maritime transport, the protection of the marine environment and the administration and development of coastal areas as part of an integrated approach;
19. mano, kad Iniciatyvinė klimato kaitos poveikio ir prisitaikymo prie jo grupė galėtų padėti Europos Parlamento nariams, dirbantiems nuolatiniuose Parlamento komitetuose (Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete ir ypač Transporto ir turizmo komitete);
Considers that the Impact and Adaptation Steering Group could provide for Members of the European Parliament working in the relevant parliamentary committees to participate (in particular the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism);
Nuomonės referentas: Salvatore Caronna
Rapporteur: Salvatore Caronna
Europos veiksmų programos kūrimas“; atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita daro didelį poveikį regionų požiūriu, ir ragina Europos Sąjungos lygmeniu numatyti suderintą metodą, kurį taikant būtų atsižvelgiama į įvairias ES politikos sritis ir Europos, nacionalinį, regionų ir vietos intervencijos lygmenis;
Welcomes the publication of the European Commission’s White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’; emphasises that climate change presents a challenge with a marked regional impact that calls for a coordinated approach at European Union level, encompassing the various EU policies and levels of intervention: European, national, regional and local;