natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mano, kad būtina nutraukti dabartinę ES politiką, jei iš tiesų norime spręsti tvaraus ekonominio augimo, nedarbo, socialinės atskirties ir (pajamų) nelygybės problemas; pabrėžia, kad norint nukreipti Europą nauju keliu – visiško užimtumo, padorių darbų, pragyvenimui pakankamų darbo užmokesčių, socialinės ir ekonominės sanglaudos ir visų asmenų socialinės apsaugos keliu, kuris padėtų užtikrinti aukščiausią gyvenimo lygį, reikia parengti naują strategiją, numatyti kelią, atsižvelgiant į visų valstybių narių, ypač mažiau išsivysčiusių, vystymosi poreikius, skatinant realią konvergenciją, padedant mažinti išsivystymo skirtumus tarp valstybių narių ir ekonominius, socialinius bei regioninius skirtumus;
Considers that a break is needed with current EU polices if we wish effectively to address the problems of sustainable economic growth, unemployment, poverty, social exclusion and (income) inequalities; stresses that a new strategy is needed to set a new path for Europe, a path of full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all that guarantees the highest living standards; a path that pays heed to the development needs of each Member State, in particular the less developed, that promotes real convergence and helps reduce the development gap between Member States and existing economic, social and regional disparities;
mano, kad ES privalo į svarbiausių savo politinės darbotvarkės klausimų sąrašą įtraukti geroovės kūrimo (padidintas našumas), perskirstymo (kova su pajamų nelygybe) ir atskirties (kova su nedarbu) klausimus; pažymi, kad darbas yra visų šių klausimų sprendimo pagrindas;
Considers that the EU must place at the top of its political agenda the questions of wealth creation (increased productivity), redistribution (the fight against income inequalities) and exclusion (the fight against unemployment); notes the key role of 'work' in addressing all these questions;
taigi ragina Lisabonos strategiją pakeisti Europos solidarumo ir tvaraus vystymosi strategija, kuri būtų pagrįsta minėtais principais ir nauja ekonomikos, socialine ir aplinkosaugos politika, kuri skatintų investicijas:
Calls, therefore, for the Lisbon Strategy to be replaced by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ based on the abovementioned principles, with a new set of economic, social and environmental policies that encourages investment:
i) į visus su darbo kokybe susijusius dalykus (darbo užmokestį, darbo sąlygas ir mokymą), gerinant kvalifikaciją, siekiant turėti gerai išmokytą ir kvalifikuotą darbo jėgą,
(i) in the quality of work in all its aspects (wages, stability, working conditions and training) and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and skilled workforce,
iv) į tvirtą sanglaudos politiką siekiant skatinti socialinę ir ekonominę sanglaudą,
(iv) in a strong cohesion policy, in order to promote social and economic cohesion,
v) į aplinkos apsaugą ir ekologines technologijas,
(v) in the protection of the environment and in eco-technologies,
vi) į darbo, socialinius, aplinkosaugos ir saugos standartų tobulinimą siekiant suvienodinti pagal aukščiausio lygio standartus,
(vi) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
vii) į socialinę ekonomiką,
(vii) in the social economy,
viii) į socialinę apsaugą siekiant panaikinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi,
(viii) in social protection, in order to eradicate poverty and fight against social exclusion,
ix) į (viešuosius) mokslinius tyrimus ir naujoves siekiant užtikrinti šios veiklos naudą visiems,
(ix) in (public) research and innovation, in order to guarantee its benefits to all,
x) į kultūros ir pilietinio aktyvumo skatinimą,
(x) in the promotion of culture and civil participation,
xi) į palaipsnę ekonomikos dematerializaciją ;
(xi) in the progressive ‘ dematerialisation ’ of the economy;
pabrėžia, kad šiai naujai ES strategijai reikalingas makroekonomikos pamatas, remiantis tvarią plėtrą, augančią vidaus paklausą, nedarančią žalos aplinkai, pagrįstą progresiniu darbo užmokesčiu, visišku užimtumu, įskaitant su tuo susijusias teises, ir socialine bei ekonomine sanglauda; taigi reikalauja parengti augimą ir užimtumą remiančią pinigų ir mokesčių politiką, kuri skatintų ekspansyvią bendrą, lanksčią ir koordinuotą ES ir jos valstybių narių mokesčių politiką, pagrįstą šiomis priemonėmis:
Stresses that this new strategy for the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand based on progressive wages, full employment with rights and social and economic cohesion; asks, in this context, for growth- and employment-supportive monetary and fiscal policies that lead to a combined, flexible and coordinated expansionary fiscal policy for the EU and its Member States, based on:
i) ECB pinigų politikos sušvelninimu, pagrįstu demokratine atskaitomybe, politine kontrole, ekonominiais ir socialiniais aspektais, perkeltais į specifinius augimo ir užimtumo tikslus, kurių turi būti paisoma kartu su pakeistu visa apimančiu tikslu – kainų stabilumo palaikymu;
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB and its institutional reform, based on democratic accountability, political control and economic and social concerns, translated in specific growth and employment-targeting to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
ii) Stabilumo ir augimo pakto panaikinimu tuo pat metu parengiant Užimtumo ir augimo paktą, kuris skatintų viešąsias investicijas, gerintų jų veiksmingumą ir nustatytų ypatingus ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos kriterijus, pritaikytus prie kiekvienos valstybės narės poreikių, ypatingą dėmesį skiriant nedarbo mažinimui,
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact in parallel with the establishment of an Employment and Growth Pact which will foster public investment, improve efficiency and set specific economic, social and environment criteria tailor-made to the particular needs of each Member State, in particular targeting unemployment reduction,
iii) nuoseklia Europos investicijų strategija, parengiant „ES tvariosios plėtros ir užimtumo investicijų programą“, kuriai būtų skirta bent 1% nuo ES BVP suma, kurią papildytų panašios valstybių narių viešųjų investicijų pastangos; pabrėžia, kad sudarant 2007–2013 m. finansinę programą ES biudžetas turi būti padidintas, siekiant prisidėti prie šios programos, ir reikalauja, kad ji būtų persvarstyta,
(iii) a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should complement Member States' similar public investment efforts; stresses that the financial perspectives for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to contribute to this programme and asks for its revision,
iv) euro zonos piniginių kompensacijų fondo sukūrimu siekiant reaguoti į asimetrinius ekonominius sukrėtimus;
(iv) the creation of a monetary compensation fund in the Euro area to react to asymmetric economic shocks;
ragina parengti naują socialinės politikos darbotvarkę, kurios tikslai turėtų būti:
Calls for a new social policy agenda whose objectives should be the following:
i) sukurti darnią savo narių neatmetančią visuomenę, o to siekiant reikia imtis priemonių nuolatiniam užimtumui sukurti ir gerbti darbuotojų teises;
(i) the development of an inclusive and cohesive society, which presupposes measures in favour of stable employment and respect for workers’ rights,
v) dalyvavimu grįsta demokratija kaip įvairių socialinės ir užimtumo politikos sričių sudedamoji dalis;
(v) participatory democracy as a component of the various social and employment policies;
ragina parengti naują aplinkos apsaugos politikos darbotvarkę, kurios tikslai turėtų būti:
Calls for a new environment policy agenda whose objectives should be the following:
i) atskirti ekonomikos augimą ir energijos naudojimo, gamtos išteklių ir žaliavų naudojimo augimą, ir kartu mažinti šį naudojimą,
(i) the decoupling of economic growth from the parallel growth of energy, natural resources and raw materials consumption in parallel with its reduction,
ii) remti valstybių narių reglamentavimo ir kontrolės sistemų veiklą, stabdant išorinį ekonominį poveikį aplinkai, būtent taršą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą,
(ii) support for Member States' regulatory frameworks and monitoring systems that prevent economic environmental externalities, in particular pollution and greenhouse gas emissions,
iii) remti investicijas, skatinančias atliekų mažinimą, daugkartinį medžiagų panaudojimą ir jų perdirbimą, taip pat pavojingų pramoninių ir toksinių atliekų mažinimą,
(iii) support for investment that promotes reduction of waste, the re-use and recycling of materials, as well the reduction and treatment of hazardous industrial and toxic waste,
iii) skatinti švaresnes ir saugesnes transporto sistemas ir investicijas į kokybišką viešąjį transportą,
(iv) the promotion of cleaner and safer transport systems, with investment in quality public transport,
iv) investuoti į ekologines technologijas, ekologines inovacijas ir ekologinį efektyvumą;
(iv) investment in eco-technologies, eco-innovation and eco-efficiency;
Nauja geresnių darbo užmokesčių, mažesnės pajamų nelygybės ir skurdo panaikinimo strategija
A new strategy for better wages, reduced income inequalities and poverty eradication
primena progresinio darbo užmokesčio politikos svarbą skatinant vidaus paklausą, socialinę įtrauktį ir panaikinant pajamų nelygybę; apgailestauja, kad ES politikoje darbo užmokestis vertinamas kaip išlaidos, o ne kaip nacionalinių pajamų dalis, kurią išleidžiant galėtų būti palaikomas ekonominis ir užimtumo augimas; kartu apgailestauja, kad nuosaikus darbo užmokesčio kėlimas tebelieka vienas iš integruotųjų gairių tikslų, kuris remiasi ECB apibrėžtu kainų stabilumu, siekiant išlaikyti infliacijos ribą;
Recalls the importance of a progressive wage policy to boost internal demand, promote social inclusion and fight income inequalities; regrets that EU policy sees wages as a cost and not as a part of national income that through spending could sustain economic and employment growth; regrets in that context the fact that wage moderation continues to be one of the aims of the integrated guidelines in line with the inflation-target price stability of the ECB;
mano, kad įstatymo nustatyti minimalūs darbo užmokesčiai yra pagrindinė pajamų perskirstymo politikos priemonė, užtikrinanti minimalų darbo užmokesčio ir pajamų lygį ir padedanti kovoti su darbo užmokesčio ir pajamų nelygybe, „dirbančių neturtingųjų“ reiškiniu ir skurdu ; reikalauja tvirto visų ES valstybių narių įsipareigojimo įdiegti minimalų įstatymo nustatytą darbo užmokestį; ragina vykdyti koordinuotą įstatymu nustatyto minimalaus darbo užmokesčio kėlimą visose valstybėse narėse;
Considers that statutory minimum wages are an essential tool of income redistribution policy, guarantee a minimum floor for wages and incomes, helping the fight against wage and incomes inequality, ‘ working poor ’ and poverty; asks for a firm commitment from all EU Member States to implement statutory minimum wages; calls for a coordinated increase in the amount of the statutory minimum wages in each Member State;
susirūpinęs dėl didelio skaičiaus darbuotojų, kurie, nepaisant to, kad gauna darbo užmokestį, gyvena žemiau skurdo ribos; ragina ES įsipareigoti iki 2010 m. panaikinti vadinamąjį dirbančių neturtingųjų reiškinį;
Is concerned by the high number of workers who, in spite of receiving wages, still lie below the poverty line; calls for an EU commitment to eradicating the so-called ‘ working poor ’ by 2010;
atkreipia dėmesį į aukštą pajamų nelygybės lygį Europos Sąjungoje ir pabrėžia jos ryšį su aukštu darbo užmokesčio nelygybės lygiu; ragina ES įsipareigoti iki 2010 m. perpus sumažinti S80/S20 ir S90/10 struktūriniais rodikliais išreikštą pajamų nelygybės lygį;
Notes the high level of income inequalities in the EU and stresses its connection with the high level of wage inequalities; calls for an EU commitment to halve income inequalities by 2010 as expressed by the S80/S20 and S90/10 structural indicators and asks the Spring European Council to set this target;
pažymi aukštą skurdo lygį ES ir būtinybę jį panaikinti; ragina ES įsipareigoti perpus sumažinti ES ties skurdo riba gyvenančių asmenų procentą ir iki 2010 m. panaikinti vaikų patiriamą skurdą; apgailestauja, kad pagal naujos Komisijos pavasario ataskaitos ir pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas ir nacionalinių reformų programą neteikiama pirmenybės socialinei įtraukčiai; prašo įtraukti į struktūrinius rodiklius ties skurdo riba gyvenančių asmenų, kurių pajamos sudaro mažiau kaip 70% vidutinių pajamų, procentą;
Notes the high level of poverty in the EU and the need to eradicate it; calls for an EU commitment to halving the EU at-risk-of-poverty rate and eradicating child poverty by 2010; regrets that the recent Commission spring reports, European Spring Council conclusions and the national reform programmes do not give priority to social inclusion; asks for the inclusion in the structural indicators of an at-risk-of-poverty rate based on the 70% median income;
pažymi, kad su materialiniu skurdu galima būtų kovoti pasitelkiant tokias priemones kaip valstybių narių mokamos minimalios socialinės išmokos ir pabrėžia, kad nustačius minimalių socialinių išmokų dydį, kuris atitiktų skurdo ribą, būtų panaikintas materialinis skurdas; prašo Komisiją pateikti specialų komunikatą dėl skurdo, kovos su juo priemonių ir kaip ES biudžetas galėtų papildyti šias priemones valstybių narių lygmeniu;
Notes that monetary poverty could be fought with instruments like social minimum incomes paid by the Member States and stresses that the establishment of a social minimum income at the poverty level would eradicate monetary poverty; asks the Commission to present a specific communication on poverty, the means to fight it and how the EU budget could complement measures at Member State level;
Na uja visiško užimtumo, darbo kokybės ir darbo apsaugos strategija
A new strategy for full employment, quality of work and job protection
mano, kad su užimtumo tikslas turi būti visų ES politikos sričių integruota dalis ir labai svarbus ekonomikos ir pinigų politikos tikslas; pabrėžia, kad darbas nėra tik pajamų šaltinis, bet labai svarbus socialinės įtraukties į visas visuomenines sritis aspektas ir asmens vystymosi faktorius; pabrėžia, kad 15 ES šalių užimtumo lygis 2005 m. sudarė 65,2 proc, o visoje ES – 63,8 proc, šie skaičiai yra gana toli nuo Lisabonos strategijoje nustatyto tikslo 70 proc. – 2010 m.; prašo ES įsipareigoti pasiekti šį tikslą ir prašo, kad pavasario Vadovų Tarybos susitikime tikslas pasiekti 70 proc. būtų padidintas 5 procentiniais punktais; pabrėžia, kad užimtumo didėjimas nebūtinai lemia nedarbo mažėjimą, todėl mano, kad užimtumo mažinimo tikslas turėtų taip pat būti ES prioritetas ir prašo ES įsipareigoti sumažinti ES nedarbo vidurkį 4 procentiniais punktais iki 2010 m.;
Considers that employment-targeting should be a mainstream concern of all EU policies and a fundamental objective of economic and monetary policy; stresses that work represents not only a source of income, but a fundamental aspect of social inclusion in all areas of society, as well an element of personal development; notes that in 2005 the employment rate in the EU-15 was 65.2% and in the EU 63.8%, far from the Lisbon Strategy objective of 70% in 2010; asks for an EU commitment to achieving this target and asks for the next Spring Council to increase the 70% target for the employment rate by 5 percentage points; stresses that employment increases do not necessarily lead to unemployment reduction, therefore considers that unemployment-targeting should also be an EU priority and asks for an EU commitment to reduce the EU average unemployment rate by 4 percentage points by 2010;.
atmeta naują Komisijos pateiktą lankstaus saugumo (angl. flexicurity ) sąvoką kaip dalį strategijos, susijusios su Lisabonos strategija ir Žaliąja knyga dėl darbo teisės reformos, toji sąvoka apibrėžiama kaip pakankamai lanksčių darbo sutarčių derinimas su darbo rinkos politika, pagal kurią skatinama keltis iš vienos darbo vietos į kitą, t.y., vykdomas dirbančiųjų (ir atlyginimų) priderinimas prie konjunktūros vystymosi, o valstybių narių viešosios darbo administravimo įstaigos, apmoka darbuotų persikvalifikavimo ir rotacijos sąnaudas; mano, kad ši sąvoka yra lygiareikšmė „tinkamumo įdarbinti“ (angl. employability ) sąvokai, kuri reiškia, kad atsakomybė susirasti darbą tenka darbuotojui; pabrėžia, kad abi sąvokos vartojamos, kai skatinama panaikinti darbo rinkos reglamentavimą ir liberalizuoti atleidimą iš darbo, taip keliant pavojų socialinei sanglaudai ir darbo kokybei; įspėja, kad šia strategija siekiama persvarstyti bedarbių pašalpų sistemą, siekiant sumažinti pašalpas ir jų mokėjimo trukmę; ;
Rejects the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission as part of the strategy connected with the Lisbon Strategy and the Green Paper on Labour Law Reform, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market policies that support switches from one job to another, i.e. the adjustment of labour (and wages) to the business cycle with the public employment services of the Member States assuming the costs of labour recycling and rotation; considers that this concept, in parallel with the ‘employability’ concept, places responsibility for finding a job on the worker; stresses that both concepts promote labour market deregulation and the liberalisation of firing, jeopardising social cohesion and the quality of work; alerts to the fact that behind this strategy is also the purpose of reviewing unemployment benefit schemes with the aim of reducing benefits and their duration;
pabrėžia, kad lanksčios darbo rinkos ir nesaugių darbo vietų skatinimas akivaizdžiai prieštarauja poreikiui pagerinti visus darbo vietų kokybės aspektus; pažymi, kad darbo rinkos reformų padarinys buvo produktyvumo augimo sumažėjimas; ragina Komisiją parengti pranešimą apie darbo vietos kokybės ir produktyvumo ryšį;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the connection between the quality of work and productivity;
apgailestauja, kad daugelyje nacionalinių reformų planų dėmesys sutelkiamas tik į didesnį darbo vietų skaičių, bet nekalbama apie kitą medalio pusę – jų kokybę; pabrėžia, kad metinėje pažangos ataskaitoje ir nacionalinių reformų planuose nebuvo pakankamai išnagrinėta, kaip skatinti darbo kokybę visais požiūriais, ir mano, kad ES turėtų teikti tam pirmenybę, nes darbo kokybė glaudžiai susijusi su gyvenimo kokybe, socialine įtrauktimi ir produktyvumu; ragina Komisiją nustatyti specialią Bendrijos programą, kuri papildytų veiksmus nacionaliniu lygiu darbo kokybei skatinti ir suteiktų galimybę keistis pažangiąja patirtimi, tam skiriant atitinkamų finansinių išteklių;
Regrets that most of the national reform programmes concentrate only on ‘more’ jobs, neglecting ‘better’ jobs – the other side of the coin; stresses that the promotion of quality of work in all its aspects has not been properly tackled in the Annual Progress Report or in the national reform programmes and considers that this should be a priority for the EU because it is deeply connected with the quality of life, social inclusion and productivity; calls on the Commission to set up a specific Community programme to complement national actions to promote quality of work and share best practices, with the adequate financial means;
ragina, kad pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime būtų patvirtintų tikslas, kad pusė ES darbuotojų, turinčių terminuotas sutartis, iki 2010 m. turėtų nuolatinio darbo sutartis, ir kad būtų sukurta speciali stabilių darbo vietų kūrimo paskatų sistema, kuri būtų papildomai finansuojama iš ES biudžeto; reikalauja, kad ES ir valstybės narės darbo rinkos politikos srityje plėtotų priemones, kurios leistų sukurti darbo vietas visai darbo dienai priverstinai ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams; ragina ES įsipareigoti sumažinti priverstinio ne visą darbo dieną trunkančio darbo vietų kiekį;
Calls on the Spring European Council to establish as a target that half of the percentage of EU employees with fixed-term contracts will have a permanent contract by 2010 and to create a special scheme of incentives to promote job stability, complemented by the EU budget; asks the EU and the Member States to develop measures through labour market policies to create opportunities for full-time jobs for involuntary part-time workers; calls for an EU commitment to reducing involuntary part-time work;
pabrėžia, kad vykdant aktyvią darbo rinkos politiką tik mokymas turi ženklų poveikį bendriems darbo rinkos rezultatams; pabrėžia, kad būtina, kad ESF toliau teiktų pirmenybę mokymams, kurie būtų pritaikyti prie kiekvienos valstybės narės specialių poreikių, ir išreiškia susirūpinimą, kad skirstant struktūrinių fondų lėšas ir į atsižvelgiant į Lisabonos strategiją, mokymams numatyti pinigai gali būti perkelti kitoms aktyvioms darbo politikos sritims finansuoti; ypatingai pabrėžia, kad besimokančių darbuotojų kiekis yra dar vis per mažas, o privatusis verslas nepakankamai prisideda prie mokymosi skatinimo; skatina darbdavius pirmenybę skirti mokymuisi ir sukurti sąlygas mokytis darbo vietoje; mano, kad mokymosi laikas turi būti laikomos darbo laiku;
Stresses that, of the active labour market policies, only training has a significant impact on aggregate labour market outcomes; points to the need for the ESF to continue to give top priority to training adapted to the specific needs of each Member State and its concern that the earmarking of the structural funds for the Lisbon strategy will shift money from training actions to other active labour market policies; insists that the percentage of workers in training actions is still too low and private business has not contributed enough to training promotion; asks employers to give top priority to training and create the conditions for on-workplace training; considers that training hours should be considered as working time;
pabrėžia, kad darbo sąlygų gerinimas yra esminis darbo kokybės užtikrinimo aspektas; yra labai susirūpinęs dėl lanksčių darbo susitarimų, pagal kuriuos darbuotojai prisiderina prie gamybos ciklo, ?? paspartėjusio darbo tempo pasekmių darbuotojų sveikatai ir įvykių darbo vietose; mano, kad jei bus patvirtintas Komisijos pasiūlymas peržiūrėti darbo laiko direktyvą, tai pablogins esamą padėtį; ragina Komisiją išleisti komunikatą dėl dabartinių ES su darbu susijusių pasiūlymų poveikio darbuotojų sveikatai;
Stresses that improving working conditions is an essential aspect of ensuring the quality of work; is deeply concerned at the flexible work arrangements to adapt the workforce to the production cycle, the effects of schemes like lean production and the speeding-up of work on workers' health and accidents at work; considers that the Commission's proposal on the revision of the Working Time Directive, if carried, will aggravate the present situation; calls on the Commission to produce a communication on the impact of current EU proposals concerning labour on workers' health;