natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pabrėžia, kad reikia imtis tolesnių veiksmų, siekiant sukurti veikiančią energijos vidaus rinką aiškiau atskiriant energijos gamybą nuo energijos paskirstymo; taigi ragina vykdyti griežtesnę nepriklausomą reguliavimo kontrolę atsižvelgiant į Europos rinką ir nacionalines priemones nacionalines priemones, padėsiančias siekti Europos Sąjungos tikslo – bent iki 10 proc. padidinti energetikos sistemų sujungimo lygius, nustatant svarbiausias kliūtis bei skiriant koordinatorius;
Stresses that further action is required to deliver a functioning internal market for energy through a clearer separation of energy production from energy distribution; calls, therefore, for stronger independent regulatory control, taking into account the European market, as well as national measures to deliver on the European Union's target of 10% minimum interconnection levels, by identifying key bottlenecks and appointing coordinators;
Geresnis Lisabonos strategijos valdymas siekiant geresnio reguliavimo
Improving Lisbon governance for better regulation
palaiko visas institucijų pastangas vykdyti geresnės teisėkūrą; mano, kad Parlamentas turi ir toliau atlikti pagrindinį vaidmenį skatindamas geresnę teisėkūrą ir užtikrindamas bendrą su kitomis institucijomis procedūrų pagrindą, kad būtų vykdomas nepriklausomas siūlomų teisės aktų poveikio vertinimas, kad būtų daugiau aiškumo priimant Tarybos sprendimus ir geresnė demokratinė Komisijai patikėtų teisės aktų priėmimo kontrolė;
Supports all efforts by all institutions to carry forward the better lawmaking agenda; believes that Parliament should retain the lead role in promoting better lawmaking by securing the basis for common procedures with other institutions, for independent impact assessments of proposed legislation, for greater openness in Council decision-making and for improved democratic scrutiny of the adoption by the Commission of delegated legislation;
pažymi, kad kliūtys demokratijai ir daug sanaudų reikalaujantys įpareigojimai atsiranda priimant ne tik teisės aktus, bet visų pirma sprendimus pagal komitologijos procedūrą; taigi ragina vykdyti išsamų ir nepriklausomą komitologijos sprendimų poveikio vertinimą;
Notes that impediments to democracy and cost-intensive obligations do not arise solely out of legislation, but primarily also out of comitology decisions; calls, therefore, for comitology decisions also to be the subject of comprehensive, independent impact assessments;
džiaugiasi Europos Komisijos iniciatyva mažinti verslo įmonių administracinę ir finansinę naštą; prašo jį labiau įtraukti vykdant išsamias sąnaudų ir naudos analizes, kuriomis būtų galima remtis priimant sprendimus, ir todėl ragina Komisiją parengti nepriklausomo administracinių išlaidų ex ante vertinimo metodiką; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares per pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą nustatyti bendrą sąnaudų sumažinimo tikslinį rodiklį; ragina Komisiją rengiant visas politikos priemones, ir teisėkūros, ir nesusijusias su teisėkūra, siekti nustatytų tikslų; reikalauja, kad visos supaprastinimo iniciatyvos visiškai atitiktų Parlamento 2006 m. gegužės 16 d. priimtoje rezoliucijoje dėl reguliavimo aplinkos supaprastinimo strategijos išdėstytus principus ir sąlygas;
Welcomes the European Commission's initiative on reducing administrative and cost burdens for businesses; asks to be more closely involved in obtaining solid cost-benefit analyses as a basis for informed decision-making, and therefore calls on the Commission to develop a methodology for an independent ex ante assessment of administrative costs; urges the Council, the Commission and the Member States to commit to a joint cost reduction target at the next EU Spring Council; calls on the Commission to regularly consider all policy instruments, legislative and non-legislative, with a view to achieving the desired objectives; insists that all simplification initiatives comply fully with the principles and conditions outlined in its resolution of 16 May 2006 on the strategy for simplification of the regulatory environment;
daro prielaidą, kad sumažinus valstybių narių administracinę naštą 25 proc., realusis BVP padidėtų nuo 1 proc. iki 1,4 proc.; ragina visas valstybes nares nustatyti šios srities kiekybinius ir kokybinius tikslus, siekti efektyviau perkelti teisės aktus ir taip prisidėti prie dabartinių nuostatų supaprastinimo, taip pat nustatyti poveikio vertinimo tvarką, kai taikomos konsultacijų su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis ir skundų pateikimo procedūros; pabrėžia, kad šioje srityje svarbų vaidmenį atlieka valstybių narių parlamentai ir tinkamos bendradarbiavimo formos;
Suggests that a 25% reduction in the administrative burden on the Member States would lead to an increase in real GDP of 1 to 1.4%; urges all Member States to set quantitative and qualitative targets in this area and to contribute, in the framework of better transposition in particular, to simplifying existing regulations and to introduce impact assessment procedures, whilst establishing consultation and complaint procedures with relevant stakeholders; underlines the important role of national parliaments and the need for cooperation structures in this context;
Ankstyvas ir geresnis teisės aktų perkėlimas
Early and better transposition
siekiant didesnio skaidrumo ir geresnio supratimo Lisabonos strategijos bei jos įgyvendinimo klausimais, ragina išplėtoti bendrą ir nuoseklią nacionalinės reformų programos struktūrą, kad būtų galima lengviau palyginti siūlomų veiksmų rezultatus valstybėse narėse ir vykdyti atvirą bei konstruktyvų dialogą apie pasiektą pažangą Europos lygmeniu; pritaria sumanymui sukurti kiekvienai šaliai teikiamų rekomendacijų dėl įvairių politikos sričių reformos darbotvarkės ir pažangiausios patirties šiose srityse klasifikavimo sistemą; ragina valstybes nares sudaryti koreliacijos lenteles ir perduoti jas Europos Komisijai;
Calls, in the interests of increasing transparency and fostering a better understanding of the Lisbon strategy and its implementation, for the development of a common and coherent structure for NRPs, making for a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue at European level on the progress achieved; supports the idea, in this respect, of establishing country-specific recommendations and a best practice ranking system on reform agendas in the different policy fields; calls on the Member States to draw up correlation tables and to communicate them to the European Commission;
Geresnis Lisabonos strategijos valdymas ir nacionalinė nuosavybė
Improving Lisbon governance and national ownership
pabrėžia, kad siekiant sukurti tikrą europinę sistemą, stiprinti ekonomikos ir užimtumo koordinavimą bei puoselėti valstybių narių nuosavybę, kiekvienai šaliai teikiamos rekomendacijos turi būti aptartos ir priimtos Taryboje;
Stresses that the country-specific recommendations have to be discussed and adopted in Council in order to develop a real European framework, to strengthen the economic and employment coordination work and to foster greater national ownership;
dar kartą teigia, kad nepavyks įveikti ekonominių ir užimtumo problemų be aktyvaus parlamentų dalyvavimo nacionaliniu ir Europos lygmeniu; palaiko Europos Komisijos reikalavimą, kad valstybės narės skatintų platesnes diskusijas su savo nacionaliniais parlamentais dėl savo nacionalinių reformos programų ir įgyvendinimo ataskaitų, taip pat nacionalinių rekomendacijų ir labiau susietų nacionalinių reformų programas su diskusijomis dėl nacionalinio biudžeto;
Reiterates that we will not overcome our economic and employment problems without the active involvement of parliaments, at national and European level; supports the European Commission's request that Member States promote wider discussion of their NRPs and Implementation Reports, including national recommendations, with their national parliaments and establish closer links between NRPs and national budget debates;
ragina Komisiją pradėti vykdyti lyginamosios analizės priežiūrą, naudojant struktūrinius politikos rodiklius, turinčius aiškių sąsajų su ekonominiais ir užimtumo rodikliais, bei struktūrinės priežiūros rodiklius atsižvelgiant į naujoves ir darbo vietų kūrimą skatinančią politinę veiklą;
Encourages the Commission to introduce a form of benchmarking surveillance, using structural policy indicators with a clearly identified link to economic and employment performance and indicators underpinning the structural surveillance exercise, taking into account policies that stimulate innovation and job creation;
pabrėžia tai, kad visose valstybėse narėse už Lisabonos strategiją atsakingas asmuo turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį ir aukščiausiu politiniu lygmeniu skatinti savo šalies sprendimų priėmėjus tobulinti šios reformos darbotvarkėje numatytą politikos sričių derinimo koncepciją ir nacionaliniu, ir Europos lygmenimis;
Stresses the need for a more effective role for 'Mr/Mrs Lisbon' in all Member States, at the highest political level, with a view to convincing national decision-makers to improve the policy-mix-approach of this reform agenda at both national and European level;
primena, kad pavasarį susitinkanti Europos Vadovų Taryba turėtų vadovauti nustatant Europos Sąjungos augimo ir užimtumo reformos darbotvarkę; ragina Europos Tarybą užtikrinti, kad lygiomis teisėmis šiame procese dalyvautų visų susijusių specializacijų tarybos;
Points out that it is the guiding role of the Spring European Council to establish the growth and employment reform agenda for the European Union; calls on the European Council to ensure the equal involvement of all the Council formations concerned;
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu,
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl klimato kaitos, ypač į 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ Priimti tekstai , P6_TA(2005)0433 . ir į 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl ES strategijos klimato kaitos konferencijoje Nairobyje (12-oji Konvencijos šalių konferencija ir 2-asis Kioto protokolo šalių susitikimas) Priimti tekstai , P6_TA(2006)0460 . ,
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on 'Winning the Battle against Global Climate Change' Texts Adopted , P6_TA (2005)0433 and of 26 October 2006 on 'the EU strategy for the Nairobi Conference (COP 12 and COP/MOP 2)' Texts Adopted , P6_TA (2006)0460 ,
kadangi paskutiniai su ekstremaliomis oro sąlygomis susiję įvykiai, pvz., tūžmingas uraganas Kirilas, skatina dar intensyviau diskutuoti apie klimato kaitą,
whereas the recent extreme weather events, such as the devastating storm Kyrill, lead to an even more intensive debate on climate change,
kadangi vienas su ekstremaliomis oro sąlygomis susijęs įvykis negali būti tiesiogiai siejamas su klimato kaita, bet reikia atkreipti dėmesį į tai, kad, daugelio mokslininkų nuomone, reiškinys, jog su ekstremaliomis oro sąlygomis susijusių įvykių pasitaiko vis dažniau, neatsiejamas nuo klimato kaitos;
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change but one has to consider that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
pabrėžia, kad reikia skubiai pasaulio mastu imtis konkrečių kovos su klimato kaita priemonių, ir kad reikia politinių vadovų, kurie skatintų šį procesą;
Stresses the urgency of taking concrete action at global level to tackle climate change, as well as the need for political leadership to drive the process forward;
šiomis aplinkybėmis džiaugiasi tuo, kad Europos Komisija ir ES Tarybai šiuo metu pirmininkaujanti valstybė narė savo politinėje darbotvarkėje teikia klimato kaitai didelę svarbą;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office of the Council have put climate change at the core of their political agenda;
ragina Europos Sąjungą išlaikyti vadovaujamą vaidmenį per derybas, susijusias su tarptautinėmis kovos su klimato kaita nuo 2012 m. gairėmis , ir neatsisakyti savo ambicingų užmojų būsimose diskusijose su tarptautiniais partneriais;
Urges the European Union to maintain its leading role in the negotiations with a view to a post-2012 international framework on climate change and to maintain a high level of ambition in future discussions with its international partners;
ragina Europos Sąjungą parodyti, kad ji pasiryžusi spręsti klimato kaitos sukeliamas problemas, ir siekti pakankamos pažangos mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį bei įgyvendinant su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu susijusius tikslus;
Urges the European Union to demonstrate its resolve by addressing climate change through measurable progress in reducing its greenhouse gas (GHG) emissions and meeting its domestic and international emission reduction targets;
pabrėžia, kad reikia labai paspartinti tarptautines derybas dėl veiklos nuo 2012 m. gairių, siekiant užtikrinti, kad nebūtų atotrūkio tarp Kioto protokole nustatytų pirmojo ir antrojo įsipareigojimų laikotarpio ir kad tarptautinė bendruomenė turėtų laiko parengti reikiamas priemones; dar kartą pabrėžia raginimą pasiekti susitarimą iki 2008 m. pabaigos, vėliausiai – 2009 m.;
Stresses the need to significantly accelerate international negotiations on the post-2012 framework so as to ensure that there is no gap between the first and second commitment periods under the Kyoto Protocol and give the international community time to plan the necessary measures; reiterates its call for an agreement to be reached by the end of 2008 and by 2009 at the latest;
pabrėžia, kad ES turėtų grįsti savo strategiją prielaida, kad bus pasiektas tarptautinio masto susitarimas dėl veiklos nuo 2012 m. gairių; todėl mano, kad šiuo etapu per anksti diskutuoti dėl alternatyvios strategijos, kuri būtų taikoma tuo atveju, jei tarptautinis susitarimas nebus pasiektas;
Underlines that the EU should base its strategy on the assumption that an agreement will be achieved at international level on a post-2012 framework; believes, therefore, that it is premature to discuss at this stage a fall-back strategy in case such an international agreement is not reached;
primena, kad, kaip nurodė Europos Parlamentas savo 2005 m. lapkričio 16 d. ir 2006 m. spalio 26 d. rezoliucijose ir iš dalies pripažino Komisija savo komunikate, ES klimato kaitos strategija turėtų būti grindžiama šiais tikslais:
Recalls that, as set out in its resolutions of 16 November 2005 and 26 October 2006, and partly acknowledged by the Commission in its communication, the EU strategy on climate change should be based on the following key objectives :
i) užtikrinti, kad vidutinė pasaulinė temperatūra nekiltų daugiau kaip 2°C, palyginti su ikiindustrinio laikotarpio lygiu;
(i) to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
apgailestauja dėl Komisijos energijos ir klimato kaitos priemonių paketo, susijusio su išmetamų ŠESD kiekio sumažinimo tikslu iki 2020 m., aiškumo trūkumo; pabrėžia, kad, norint turėti realių galimybių įgyvendinti ES tikslą užtikrinti, vidutinė pasaulinė temperatūra nekiltų daugiau kaip 2°C, išmetamų teršalų kiekį reikia sumažinti mažiausia 30 proc.;
Regrets the lack of clarity of the Commission 'energy and climate package' with regard to the target for GHG emission reductions for 2020; emphasises that a minimum 30% reduction is necessary to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C;
pabrėžia, kad, norint pasiekti tarptautinio masto susitarimą visose pramoninėse šalyse sumažinti išmetamų ŠESD kiekį 30 proc., Europos Sąjunga turi sutelkti dėmesį ne tik į aplinkos, bet ir į užsienio bei tarptautinės prekybos politiką ir į norą pakeisti energijos ir kitų gamtos išteklių paklausos pobūdį;
Underlines that, in order to reach agreement at international level on a 30% reduction of GHG emissions in all industrialised countries, the European Union has to focus not only on environmental policy but also on foreign policy and international trade policy as well as on a willingness to change demand for energy and other natural resources, and that this broader picture has, therefore, to be part of the debate on the strategy to achieve the abovementioned objective;
mano, kad ekonomiškai išsivysčiusios valstybės narės didelę savo veiklos ir technologijų, susijusių su energijos ir gamtos išteklių naudojimu, dalį perkėlė į mažiau išsivysčiusias šalis, kuriose ta pat veikla gali lemti didesnį išmetamų ŠESD kiekį; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis politinių veiksmų, kuriais būtų užkirstas kelias tokiai veiklai;
Considers that economically developed Member States have exported a large amount of their energy- and natural resource-consuming activities and technologies to less developed countries, where the same activity causes possibly higher GHG emissions; therefore urges the Commission and Member States to establish policies to prevent such practices;
pabrėžia išskirtinę išsivysčiusių šalių atsakomybę už kovą su klimato kaita tarptautiniu mastu; atsižvelgdamas į tai, ragina Kioto protokolo I priede išvardytas šalis vykdyti dabartinius savo įsipareigojimus ir siekti plataus užmojo tikslų nuo 2012 m. prasidėsiančiu antruoju įsipareigojimų laikotarpiu; be to, ragina išsivysčiusias šalis, kurios nėra ratifikavusios Kioto protokolo, iš naujo apsvarstyti savo poziciją, imtis ryžtingų vietos masto priemonių, aktyviai dalyvauti būsimose tarptautinėse derybose ir ilgainiui įsitraukti į būsimą kovos su klimato kaita sistemą;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant kompensuoti galimus pramoninių šalių, kuriose netaikomi anglies dioksido apribojimai, gamintojų trumpojo laikotarpio konkurencinius pranašumus, apsvarstyti galimybę priimti prekybai taikomas pasienio koreguojamąsias priemones;
Calls on the Commission and Member States to investigate the possibility of adopting border adjustment measures applicable to trade in order to offset any short-term competitive advantage that producers in industrialised countries without carbon constraints might have;
pakartoja savo pasiūlymą iš naujo apsvarstyti prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą, siekiant suderinti lėšų paskirstymo metodą, pagrįstą lyginamąja analize ir pardavimu aukcionuose;
Reiterates its proposal to revise the Emissions Trading Scheme (ETS) with the goal of harmonising the allocation method on the basis of benchmarks and auctioning;
sutinka su Komisija, kad Kioto protokolo I priede neišvardytos šalys ir toliau turi dalyvauti procese, bet pabrėžia, kad besivystančių šalių negalima traktuoti kaip vieno bloko ir kad besivystančių šalių ar jose vykdoma veikla turi būti diferencijuojama atsižvelgiant į išskirtines kiekvienos šalies aplinkybes; dar kartą pabrėžia, kad neturėtų būti reikalaujama, jog mažiausiai išsivysčiusios šalys prisiimtų kokių nors įsipareigojimų;
Agrees with the Commission that non-Annex I countries have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
siekiant, kad visiems tarptautinio masto veikėjams būtų užtikrintos vienodos sąlygos, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti, ar šalių, neprisiėmusių privalomų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, intensyviai energiją naudojančioms eksporto pramonėms nereikėtų pasiūlyti įgyvendinti tikslus, susijusius su atskirais sektoriais, ir taip papildyti pramoninėms šalims taikomus privalomus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus;
In order to ensure an international level playing field, calls on the Commission and Member States to consider proposing sectoral targets for energy-intensive export industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries;
pabrėžia, kad energetikos politika yra svarbi ES pasaulio klimato kaitos strategijos dalis; energijos šaltinių įvairinimas ir perėjimas prie alternatyvių technologijų, kai neišskiriama arba išskiriama mažai anglies dvideginio, suteiktų daugiau galimybių sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir užtikrinti mažesnę energetinę priklausomybę nuo išorės šaltinių;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of energy resources and a switch to alternative, carbon-free and low-carbon energy technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
mano, kad energijos naudojimo efektyvumas sukuria didelį išmetamų teršalų kiekio mažinimo potencialą; ragina, kad Komisija ir valstybės narės šioje srityje patvirtintų ambicingas priemones ir tikslus ir ištirtų galimybes viršyti Komisijos pasiūlytą 20 proc. sumažinimo normą;
Considers that there is a huge potential for emission reductions in the field of energy efficiency; calls on the Commission and Member States to adopt ambitious measures and targets in this field and to explore the possibility of going above the 20% reduction target proposed by the Commission;
mano, kad tinkamai suderinta mokesčių (rinkliavų) sistema gali padėti padidinti energijos naudojimo efektyvumą valstybėse narėse ir užkirsti kelią nereikalingam energijos naudojimui;
Considers that with well balanced national tax/levy systems, energy efficiency can be increased in Member States and unnecessary energy consumption can be prevented;
ragina valstybes nares įvykdyti savo įsipareigojimus ir imtis atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas greitas Direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energetinio naudingumo, kuri įsigalioja 2003 m. sausio 4 d. ir pagal kurią numatoma, kad rentabili taupymo norma pastatų sektoriuje sudarytų maždaug 22 proc., įgyvendinimas; todėl ragina Komisiją pradėti bylas prieš tas valstybes nares, kurios dar nesiėmė adekvačių priemonių, reikalingų Direktyvai 2002/91/EB įgyvendinti;
Calls on the Member States to fulfil their commitments by taking the appropriate measures to ensure the prompt implementation of Directive 2002/91/EC on the energy efficiency of buildings, which entered into force on 4 January 2003, whose cost-effective savings within the building sector are estimated at around 22%; calls therefore on the Commission to open proceedings against those Member States which have not yet taken adequate measures, as requested, to implement Directive 2002/91/EC;
apgailestauja, kad nėra privalomų tam tikriems sektoriams numatytų su atsinaujinančios energijos šaltiniais susijusių tikslų, kadangi tik privalomi pavieniams sektoriams numatyti su atsinaujinančios energijos šaltiniais susiję tikslai gali realiai pagerinti padėtį, siekiant sustabdyti klimato kaitą; ragina, kad Komisija pareikalautų, kad valstybės narės be pagrindinio tikslo išsikeltų tam tikriems sektoriams numatytus tikslus, susijusius su atsinaujinančios energijos šaltiniais, kaip siūloma atlikus poveikio įvertinimus pagal atsinaujinančios energijos šaltinių naudojimo planą;
Regrets the absence of binding sectoral renewables targets, as only these will bring about a real improvement in order to tackle climate change; urges the Commission to require, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets by Member States for renewable energy as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap;