natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją „EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai“
– having regard to its resolution of 18 November 2008 on Euro@10: The first 10 years of Economic and Monetary Union and future Challenges
OL C 16E, 2010 1 22, p.8. ,
OJ C 16E, 22.1.2010, p.8. ,
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A7-0314/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2010 ),
A. kadangi po finansinio sąmyšio, kuris padidėjo bankrutavus bankui „Lehman Brothers“, realus BVP euro zonoje 2009 m. sumažėjo 4,1 proc. ir kadangi šis bendras skaičius neatskleidžia didelių skirtumų tarp euro zonos valstybių narių,
A. whereas overall real GDP in the euro area shrank by 4.1% in 2009 after the financial turmoil deepened following the collapse of Lehman Brothers; whereas behind such an aggregated figure there are strong disparities between euro-area Member States,
B. kadangi bendra metinė infliacija buvo 0,3 proc. ir vidutinės trukmės ir ilgalaikiai infliacijos lūkesčiai liko atitinkantys ECB tikslą išlaikyti infliacijos koeficientą žemesnį kaip 2 proc., tačiau arti šio dydžio,
B. whereas the average annual inflation stood at 0.3% and the medium to longer-term inflation expectations remained in line with the ECB aim to keep inflation rates below, but close to, 2%,
E. kadangi Kinijos valdžios institucijos 2009 m. neteisingai nustatė ženminbi juanio kursą euro atžvilgiu, pagal dirbtinai sustiprintą eurą Kinijos valiutos atžvilgiu,
E. whereas the exchange rate for the renminbi against the euro was misaligned by the Chinese authorities during 2009, with an artificially strong euro against the Chinese currency,
G. kadangi antrąjį 2009 m. pusmetį buvo ekonomikos stabilizavimo ženklų euro zonoje ir ketvirčio ekonominio augimo rodikliai, nors vis dar silpni, tapo teigiamais, nors šie bendri skaičiai parodo, kad ši tendencija buvo pastebima ne visose euro zonos valstybėse narėse,
G. whereas there have been signs of economic stabilisation in the euro area over the second half of 2009 and quarterly growth rates, though still weak, have turned positive, though these aggregated figures highlight that this trend has not been reflected in all its Member States, some of which remained in recession during the same period,
H. kadangi ECB tikėjosi nuo 0,1 proc. iki 1,5 proc. grynojo BVP augimo euro zonoje 2010 m. prieš valstybės garantuojamą skolos krizę keliose euro zonos šalyse,
H. whereas the ECB expected a growth rate between 0,1% and 1,5% of real GDP in the euro area for 2010 before the sovereign debt crisis occurred in several countries within the euro area,
3. pritaria tam, kad Estija 2011 m. sausio 1 d. įsivestų eurą;
Favours the adoption of the euro by Estonia on 1 January 2011;
5. nurodo, kad dėl šio disbalanso kyla nemažų sunkumų vykdyti tinkamą pinigų politiką euro zonoje; taigi ragina vyriausybes derinti savo ekonominę politiką,
Points out that these imbalances pose considerable difficulties for a suitable monetary policy within the euro zone; calls on governments, therefore, to coordinate their economic policies;
Ekonomikos ir finansų stabilumas
Economic and financial stability
15. todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų sustiprinti Stabilumo ir augimo paktą, nustatant konkrečius Europos ekonominių sistemų konkurencingumo skirtumų mažinimo tikslus, siekiant skatinti naujų darbo vietų kūrimo augimą;
Calls therefore on the Commission to put forward proposals to strengthen the Stability and Growth Pact by including specific targets for closing the competitiveness gap between European economies, in order to stimulate job-creating growth;
19. prašo laiku įgyvendinti Reglamentą dėl reitingų agentūrų (Nr. 1060/2009) ir pritaria Komisijos 2010 m. birželio 2 d. pasiūlymui dėl Reglamento Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų dalinio pakeitimo, bet kartu ragina Komisiją tuo neapsiriboti ir pateikti pasiūlymų dėl griežtesnės šių agentūrų veiklos priežiūros, didinti Europos reitingų agentūrų atsakomybę ir įvertinti galimybę sukurti Europos reitingų agentūrą; pabrėžia, kad per krizę buvo sudėtinga reitinguoti euro zonos valstybės garantuojamą skolą;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
Valdymas ir sprendimų priėmimas
Governance and decision-making
Krizės įveikimas
Exit from the crisis
31. primena, kad prieš prasidedant finansų krizei euro zonos ir visos ES bei daugumos valstybių narių valstybės skolos santykis su BVP 1999–2007 m. mažėjo, tačiau tuo pačiu laikotarpiu namų ūkių, įmonių įsiskolinimas ir sverto naudojimas finansų sektoriuje ženkliai išaugo;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
33. pažymi, kad dėl krizės ir vėlesnių sanavimo priemonių bei ekonomikos skatinimo paketų kai kurios valstybės narės ėmėsi plataus masto taupymo priemonių, kurios dažnai yra pavėluotos ir kartu labai sumažina vyriausybių veikimo laisvę;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
Išorės aspektai
The external dimension
Pranešime įvertinama Europos centrinio banko metinė ataskaita ir ECB darbas, kurį jis atliko per 2009 m.
This report evaluates the 2009 annual report of the European Central Bank (ECB) and the work done by the ECB during that year.
Kadangi Europos Parlamento pareiškimas dėl 2008 m. metinės ECB ataskaitos pateiktas vėliau dėl 2009 m. rinkimų, nuo pastarojo Europos Parlamento pareiškimo dėl ECB veiklos praėjo nedaug laiko.
As the statement of the European Parliament on the ECB annual report 2008 had been delayed due to the elections in 2009, there has not much time passed since the last European Parliament’s statement on ECB activity.
2008 m. ataskaitoje daugiausia kalbama apie ECB darbą finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis.
The report on 2008 dealt mainly with the performance of the ECB in the financial and economic crisis.
Deja, nuo tada šios aplinkybės nepasikeitė.
Unfortunately, this background hasn’t changed since.
Ekonominiams, finansiniams ir vis labiau politiniams veiksmams krizė daro didelio masto poveikį.
Still, economic, financial and to an increasing part political actions are widely dominated by the crisis.
Taigi 2009 m. metinėje ECB ataskaitoje visų pirma vis dar kalbama apie ECB reakciją į krizę, krizės įveikimo strategiją ir valdymo temas.
The ECB annual report 2009 therefore still deals primarily with the ECB’s reaction to the crisis, the exit strategy and governance topics.
Finansų krizė
The financial crisis
Finansų ir ekonomikos krizė prasidėjo prieš dvejus metus JAV antrine hipotekinių paskolų rinkos krize ir pirmą kartą pasiekė didžiausią mastą bankrutavus bankui „Lehman Brothers“ ir toliau kilus sumaiščiai finansų rinkose.
The financial and economic crisis started about two years ago with the US sub-prime mortgage crises and reached a first peak with the clash of Lehman Brothers and the following turmoil in financial markets.
Iš pradžių buvusi finansų vėliau ši krizė tapo ir ekonomikos krize, pasiekusi realiąją ekonomiką per antrąja bangą.
Having been a financial crisis at first, it then turned into an economic crisis as well, hitting the real economy in a second surge.
Vyriausybės, centriniai bankai ir ECB turėjo reaguoti į didžiausią krizę nuo 1930 m.
Governments, central banks and the ECB had to react to the severest crisis since 1930s.
BVP euro zonoje ir už jos ribų tapo mažesnis, ekonominė veikla sumažėjo visame pasaulyje ir padidėjo biudžeto deficitas.
The GDPs both within and without the euro area shrank, economic activity diminished worldwide and budgetary deficits increased.
Sumažėjus pajamoms iš mokesčių ir padidėjus socialinio aprūpinimo išlaidoms dėl krizės atsirado valstybės skola, dėl kurios gali reikėti ne vienerių metų, kad būtų grįžta į lygį, buvusį prieš krizę.
Falling tax revenues and increased welfare spending due to the crisis brought about government debt that may take years to return to the before crisis level.
Papildomos biudžetinės skatinimo priemonės prisidėjo prie šio poveikio, tačiau tai nėra pagrindinė skolų priežastis.
Additional budgetary stimulus measures contributed to this effect, but are not the main cause to the debts.
Tačiau iš 2009 m. rodiklių matyti, kad bankų įsipareigojimų garantijos, kapitalo injekcijos ir turto paramos programos apsimokėjo ir kad ekonominės veiklos atsigavimas 2009 m. antroje pusėje rodė ekonomikos krizės pabaigą.
However, figures indicated in 2009 that guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes paid off and the revival of economic activity in the second half of 2009 indicated the end of the economic crisis.
2010 m. tikėtasi nedidelio augimo.
There was a slight growth expected for 2010.
Tačiau dėl augančios skolos visos ES vyriausybės buvo priverstos spręsti dėl toli siekiančių taupymo paketų.
Meanwhile the increasing debt pushed governments all over the EU to decide on far reaching austerity packages.
Šie paketai būtini ir kai kuriais atvejais priimti net pavėluotai.
These packages are necessary and in some cases were even overdue.
Tačiau dėl skolų labai suvaržomi vyriausybių pajėgumai veikti ir kai kuriose šalyse kyla rizika, kad bus sugriauta vyriausybių galimybė skatinti ekonomikos atsigavimą.
However, the debt puts heavy restraints on governments’ capacity to act and in some countries risks to undermine government’s ability to promote economic recovery.
Dėl to kyla rizika, kad iki 2010 m. finansų ir ekonomikos krizė išsivystys į valstybės skolos krizę ir kils trečioji krizės banga.
By 2010, the financial and economic crisis risks therefore also to develop into a public debt crisis in a third surge of the crisis.
ECB atsakas į krizę
The ECB ’ s response to the crisis
ECB tęsė savo politiką nuo 2008 m., siekdamas infliacijos lygio, kuris būtų apie 2 poc., kartu didindamas likvidumą rinkose.
The ECB continued its policy from 2008, aiming for an inflation rate below, but close to 2%, while increasing liquidity in the markets.
Todėl ECB sumažino palūkanų normas iki 1 proc. ir toliau per 2009 m. tęsė nestandartines priemones, kurias pradėjo taikyti 2008 m.
The ECB therefore adjusted interest rates down to 1% and continued the non standard measures introduced in 2008 throughout the year 2009.
Sustiprintos kredito paramos penki svarbiausi elementai buvo fiksuotos palūkanos paskirstant visą sumą, įkeisti tinkamo turto sąrašo išplėtimas, ilgesni refinansavimo operacijų terminai, likvidžių lėšų užsienio valiuta suteikimas ir finansų rinkos rėmimas taikant apgalvotą, tačiau reikšmingą padengtų obligacijų pirkimo programą.
The five key elements of the enhanced credit support were fixed rate full allotment, an expansion of the list of collateral, longer maturities for refinancing operations, liquidity provisions in foreign currencies, and financial market support through a measured but significant covered bond purchase program.
Šios priemonės buvo labai sėkmingos ir dėl jų daugelis finansų įstaigų buvo apsaugotos nuo bankroto.
These measures proved to be widely successful and kept many financial institutions from collapse.
Tačiau likvidumas ne visada buvo perkeliamas į realiąją ekonomiką, taigi, ne visada buvo atskleidžiamas visas ECB priemonių atkuriamasis potencialas.
However, liquidity was not always passed on to real economy, therefore not unfolding the full recovery potential of the ECB’s measures.
Nepaisant to, kad gal kai kurie bankai nenorėjo, tai vis dėlto daugiausia lėmė mažesnis kreditų poreikis dėl sumažėjusios ekonominės veiklos po krizės.
In spite of the fact that some banks might have been reluctant, this was however mostly due to a decreased demand of credit in consequence of the diminished economic activity following the crisis.
Kadangi šios priemonės buvo nestandartinės, nebuvo planuojama jų taikyti ilgą laiką.
As these measures were non standard measures they were not supposed to be applied on a longer term.
Dažniausiai laipsniškas nutraukimas vyksta savaime, tačiau kai nutraukimas vyksta ne taip, reikalingas kruopštus laiko pasirinkimas.
In most cases, the phasing out comes naturally, where this is not the case, a careful timing is needed.
Nutraukimas turi būti laipsniškas ir vykdomas atsižvelgiant į rinkos poreikius, kaip tai jau pradėjo daryti ECB 2009 m. gruodžio mėn.
Phasing out must be done gradually and according to the needs of the markets - as it was already begun by the ECB in December 2009.
Būtinas glaudus derinimas su valstybių narių vyriausybėmis, susijęs su jų programomis ir šių programų sumažinimais; ypač po finansų krizės Graikijoje ir kitose euro zonos šalyse atvertas naujas šios krizės vystymosi skyrius.
A close coordination with the national governments of member states concerning their programs and their cutting back of these programs is needed; especially since the financial crisis in Greece and other euro countries opened a new chapter in the development of this crisis.
Finansinis stabilumas ir EPS
Financial stability and the EMU
Įvykių Graikijoje ir kitose euro zonos šalyse priežastys, aišku, sudėtingos, bet šios problemos dideliu mastu yra vidaus problemos, atsiradusios dėl to, kad nebuvo vidinių struktūrinių reformų.
The events in Greece and other countries in the euro area have of course complex causes, but the problems are to a large extent home-made, resulting from missing internal structural reforms.
Tačiau šie įvykiai susiję su visa euro zona – ne tik dėl pareigos padėti, bet taip pat dėl poveikio, kurį padarė kai kurių euro zonos šalių problemos eurui apskritai ir eurui kaip visas euro zonos valiutai.
However, the whole euro area is concerned by these events - not only by being obliged to help, but also by the effects the problems of some euro counties have on the euro as a whole and as the currency of the whole euro area.
Be to, problemos gali būti dideli mastu vidinės, tačiau iš pradžių buvo tikimasi, kad Ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) taikys valstybėms narėms tam tikrą spaudimą reformų klausimu.
Besides, the problems might be home-made to a large extend, but originally, the Economic and Monetary Union (EMU) was supposed to put a certain pressure for reform on member states.
Atitinkamos šalys praleido galimybę pačios pradėti reformas, tačiau ir EPS jų neprivertė to daryti.
The relevant countries missed their opportunities to impose reforms on their own but they were not forced to do so by the EMU either.
Taigi, EPS nevisiškai dirbo taip, kaip buvo planuota, Augimo ir stabilumo pakto principų ne visada buvo laikomasi ir tai, kas iš pradžių atrodė tik nedideli pažeidimai, kaip paaiškėjo, per ilgesnį laiką labai pakenkė visam paktui.
Thus, the EMU did not entirely work the way it was planned to do, the principles of the Stability and Growth Pact were not always respected and what seemed to be slight infringements at first side turned out to have undermined the whole pact severely over time.
Manau, tai reikia ištaisyti; būtina sustiprinti Stabilumo ir augimo paktą.
I consider that this needs to be repaired; the Stability and Growth Pact needs to be strengthened.
Be to, ši krizė atskleidė, kad EPS pusiausvyra praeityje buvo išlaikoma netinkamai.
In addition, the crisis revealed the fact that the EMU has been badly balanced in the past.
Dėl politikos ekonominė pinigų sąjungos politika nebuvo integruota, todėl atsirado nevaldomų didelių ekonominių skirtumai tarp euro zonos šalių susidarymo galimybė ir euro zona liko be iš anksto apibrėžto krizės valdymo mechanizmo, dėl ko taip pat buvo sunku greitai ir ryžtingai reaguoti į tokią problemą kaip Graikijos krizė.
The politically founded lack of integration of economic policies in the monetary Union made the unchecked evolvement of substantial economic imbalances between the euro area countries possible and left the euro area without a predefined crisis management mechanism which in turn makes a rapid and strong response to a challenge like the Greek crisis difficult.
Euro zonai būtina išspręsti šią disbalanso problemą siekiant sustabdyti šią krizę ir užkirsti kelią naujai krizei.
The euro area will need to solve this imbalance to stem this crisis and to prevent a new one.
Priežiūros institucijų reforma
Supervisory reform
Be to, ši krizė parodė, kad rinkos linkusios į sisteminę krizę, kuri iki šiol dar nesuvaldyta.
Additionally, the crisis showed that markets are prone to systemic risk which was yet unchecked.
Todėl ES reformuoja priežiūros tvarką, įsteigdama Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV), kuri bus atsakinga už ES finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą.
The EU is therefore reforming its supervisory arrangements, establishing a European Systemic Risk Board (ESRB) which will be responsible for the macro-prudential oversight of the financial system within the EU.
Antra, pagal Europos finansų priežiūros institucijų sistemą (EFPIS) bus įsteigtos trys Europos priežiūros institucijos, kurios pakeis dabartinius priežiūros komitetus.
Second, The European System of Financial Supervisors (ESFS) will establish three new European Supervisory Authorities that will replace the existing supervisory committees.
Pritariu šiems svarbiems žingsniams, kurie užpildys priežiūros spragą, kuri tapo išryškėjo per šią krizę.
I welcome these important steps which will close the gap in supervision that became so clear in this crisis.
ECB glaudžiai dalyvaus Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) darbe teikdamas analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą, ir dėl to, kad ESRV Generalinėje valdyboje dalyvaus ECB Generalinės tarybos nariai.
The ECB will be closely involved in the work of the ESRB by providing analytical, statistical, administrative and logistical support and by the participation of the members of the General Council of the ECB in the General Board of the ESRB.
Nors ESRV akivaizdžiai turės naudos iš ECB specialistų patirties, dėl šio dalyvavimo lieka kai kurių abejonių dėl būsimos ECB nepriklausomybės.
Even though the ESRB will certainly benefit from the expertise of the ECB this involvement leaves some doubts about the future independence of the ECB.
Klausimas dėl atsakomybės už sprendimus naujojoje sistemoje lieka atviras.
Questions of liability for decisions in the new system remain open.
Turėtume savęs paklausti, kaip spręsime problemą, susijusią su galimybe, kad rekomendacija, prie kurios prisidėjo ECB, duos blogų rezultatų, ir kaip užtikrinsime, kad ECB liktų nepriklausomas pagal naująją sistemą.
We need to ask ourselves how we will deal with the possibility that a recommendation to which the ECB contributed will turn out badly and how we will make sure that the ECB remains independent in the new system.
Tačiau dėl bet kokių naujų ECB pavestų užduočių, susijusių su Europos sisteminės rizikos valdyba, neturėtų būti kaip nors pažeidžiama ECB nepriklausomybė.
The new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way.
Nepriklausomybės klausimas bendrai ir dėl ESRV konkrečiai tikrai bus prasidėsiančio dialogo pinigų politikos tema klausimas, ypač dėl naujojo ES institucijos statuso, suteikto ECB, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai 2009 m. gruodžio mėn.
The question of independence in general as well as with regards to the ESRB in specific will certainly remain a topic for upcoming Monetary Dialogues, not least due to the new status of an EU institution conferred to the ECB by the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009.
Europos Parlamentas lieka svarbiausia institucija, per kurią ECB atsiskaito Europos piliečiams; todėl EP imasi užduoties tikrinti ESC darbą net dar griežčiau.
The European Parliament remains the primary institution through which the ECB is accountable to the European citizen; it will therefore take its task of scrutinising the ECB’s performance even more serious.
Atsižvelgiant į naują Europos Parlamento statusą ir didesnę svarbą, kaip naujo sprendimų priėmėjo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, norėčiau, kad ESC atskaitomybė taptų griežtesnė ir kad Europos Parlamentas balsuotų už Tarybos pasiūlytus ECB vykdomosios valdybos narius.
Given this new status and the increased importance of the European Parliament as co-decider due to the Lisbon Treaty, I would like to see the accountability of the ECB even strengthened by subjecting the candidates for the Executive Board of the ECB proposed by the Council to a vote by the European Parliament.
Dėl tokio balsavimo Parlamente pasirenkant kandidatus taip pat dar labiau būtų pabrėžiami kriterijai, pvz., kvalifikacija ir patirtis.
Such a vote in the Parliament would also put even more emphasis on criteria like qualification and experience in the procedure of choosing the best candidates.
Reglamentavimo reforma
Regulatory reform
Be priežiūros sistemos reformos ES šiuo metu įsipareigojo persvarstyti finansų reguliavimo pagrindą, siekdama padaryti išvadas apie krizę plačiu mastu.
In addition to the reform of the supervisory architecture, the EU is currently undertaking a revision of its financial regulatory framework to draw lessons from the crisis on a large scale.
Tai apima ir daug Europos Komisijos pasiūlymų papildyti rizikos ribojimo priemones, valdyti krizę ir reguliuoti šėlinį bankų sektorių.
This includes a number of proposals of the European Commission to complete prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector.
Be kita ko siūloma padidinti bankų kapitalą, pradėti taikyti dinamiškas nuostatas, pagal kurias labiau atsižvelgiama į likvidumą, taikoma pavertimo vertybiniais popieriais sistema, išvestinių finansinių produktų ir premijų reguliavimas, kredito reitingų agentūrų priežiūra arba bankų problemų sprendimo fondas ir daug kitų sprendimų.
Amongst these there are an increase in bank capital, the introduction of dynamic provisions, giving greater consideration to liquidity, a framework for securitisation, the regulation of derivatives and bonuses, the supervision of credit rating agencies or the introduction of a bank resolution fund and others more.
Daugumai šių pasiūlymų reikėtų pritarti, bet nemanau, kad visi jie būtini, kai kurie net gali būti susiję su neigiamomis galimybėmis ir su perteklinio reglamentavimo tendencija.
Many of these proposals are to be welcomed, but I would consider not all as necessary, some might even have the harmful potential and a tendency of over-regulation.
Taip pat man kelia susirūpinimą mūsų reguliavimo, rizikos ribojimo, apskaitos ir apmokestinimo taisyklių procikliniai aspektai, tačiau, manau, neturėtume pamiršti apie labai glaudžias finansų ir realiosios ekonomikos sąsajas.
I share concerns about the pro-cyclical aspects of our regulatory, prudential, accounting and taxation rules, but in my opinion, we should not forget about the very close link between financial and real economy.
Kai reguliuojama finansų ekonomika, o tai daugeliu požiūriu būtina, tai turės poveikį ir realiajai ekonomikai.
Whenever we regulate financial economy - which is in many aspects necessary - this will also affect real economy.
Antra, mes taip pat turime mintyje, kad finansų ekonomika yra pasaulinė ir kad finansų ir ekonomikos krizė yra pasaulinė.
Second, we should also keep in mind that the financial economy is a global one and the financial and economic crisis is a global one.