natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiomis nuostatomis, esančiomis skyriuje „Sveikata ir sauga“, kuris sudaro dalį Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties antrosios antraštinės dalies „Nuostatos dėl pažangos branduolinės energijos srityje skatinimo“, siekiama užtikrinti visuomenės sveikatos apsaugą branduolinės energijos srityje.
Those provisions, which appear in a chapter entitled "Health and Safety", which forms part of the second title of the EAEC Treaty entitled "Provisions for the encouragement of progress in the field of nuclear energy", are intended to provide for the protection of public health in the nuclear sector.
Jomis nesiekiama reglamentuoti Bendrijos ir jai nepriklausančių šalių prekybos. “
They are not intended to regulate trade between the Community and non-member countries. "
Trečia, pačiame pasiūlyme, penktoje konstatuojamojoje dalyje, nurodoma eilė priemonių, kurių „ buvo imtasi [siekiant] užtikrinti, kad tam tikri žemės ūkio produktai į Sąjungą patektų tik pagal bendrą tvarką, kuri užtikrina gyventojų sveikatą “.
Thirdly, the proposal itself refers in recital 5 to a series of measures " adopted to ensure that certain agricultural products are only introduced into the Union according to the common arrangements which safeguard the health of population ".
Į minimas priemones įeina Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 1707/86
The measures referred to include Council Regulations (EEC) No 1707/86
Šie teisės aktai patvirtina, kad teisinis atsakas į branduolinę avariją nebūtinai reikalauja Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi pagrįsto akto.
These legal acts confirm that a legal response to a nuclear accident does not necessarily call for an act based on the EAEC.
Galiausiai, SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktas iš tiesų galėtų suteikti pasiūlymui tinkamą teisinį pagrindą.
Finally, Article 168(4)(b) TFEU could indeed provide an adequate legal basis for the proposal.
Šiame straipsnyje reikalaujama, kad juo remiantis priimtomis priemonėmis būtų „ tiesiogiai siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą “, o tai neabejotinai atitinka dabartinio pasiūlymo atvejį, kuriuo „ nustatomi didžiausi leistini maisto produktų ir pašarų (...) taršos lygiai “
This article requires that the measures adopted on its basis should " have as their direct objective the protection of public health ", which is undoubtedly true in the case of the present proposal, which " lays down maximum permitted levels of (...) contamination of foodstuffs and of feedingstuffs "
Žr. sujungtas bylas C-453/03, C-11/04, C-12/04 ir C-194/04 ABNA e.a.
See Joined Cases C-453/03, C-11/04, C-12/04 and C-194/04 ABNA e.a.
Vienas papildomų argumentų šiai pozicijai paremti yra 6 straipsnis, kuriame nustatyta, kad į rinką tiekiami tik tie maisto produktai ir pašarai, kurie atitinka reglamente nustatytus didžiausius leistinus lygius.
One additional argument in support of this position is Article 6, which prescribes that only foodstuffs and feedingstuffs in compliance with the maximum permitted levels laid down in the regulation are to be placed on the market.
Pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalyje nustatytas maisto produktų ir pašarų apibrėžimas (atitinkamai „ produktai, skirti žmonėms vartoti tiesiogiai ar perdirbtus “ ir „ produktai, skirti gyvuliams šerti “) pabrėžia pasiūlymo tikslą.
The definition of foodstuffs and feedingstuffs laid down in Article 1(2) of the proposal (" products which are intended for human consumption either immediately or after processing " and " products which are intended only for animal nutrition", respectively) underlines the purpose of the proposal.
Toliau pateikiamas kai kurių teisės aktų, priimtų pagal SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktą, sąrašas:
Below is a list of some legal acts adopted under Article 168(4)(b) TFEU:
OL L 35, 2005 2 8, p.
OJ L 35, 8.2.2005, p.
OL L 139m, 2004 4 30, p.
OJ L 139m 30.4.2004, p.
Išvada ir rekomendacija
IV - Conclusion and recommendation
Atsižvelgiant į pateiktą analizę, reikėtų daryti išvadą, kad tas faktas, jog, prieš priimant SESV 168 straipsnį 1992 m., Teismas nusprendė, kad Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 31 straipsnis yra tinkamas reglamento, kurio nauja redakcija siūloma, teisinis pagrindas, nėra tvirtas argumentas atmesti siūlymą taikyti 168 straipsnio 4 dalies b punktą, kuris tuo metu neegzistavo ir kuris yra susijęs su visuomenės sveikatos apsauga, kaip teisinį pagrindą.
In light of the foregoing analysis it should be concluded that the fact that before the introduction of Article 168 TFEU in 1992 the Court considered Article 31 EAEC to be the appropriate legal basis for the regulation which it is proposed to recast is not a strong argument for ruling out recourse to Article 168 (4)(b) - which did not exist at the time and which concerns the protection of public health - as the legal basis.
Atitinkamai savo 2010 m. lapkričio 22 d. posėdyje Teisės reikalų komitetas vienbalsiai
At its meeting of 22 November 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, by unanimity
Šie nariai dalyvavo galutiniame balsavime: Klaus-Heiner Lehne (pirmininkas), Luigi Berlinguer (pirmininko pavaduotojas), Raffaele Baldassarre (pirmininko pavaduotojas), Evelyn Regner (pirmininko pavaduotoja), Sebastian Valentin Bodu (pirmininko pavaduotojas), Eva Lichtenberger (pranešėja), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström ir Tadeusz Zwiefka. nusprendė rekomenduoti, kad pasiūlymas būtų grindžiamas SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktu.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. , to recommend that the proposal be based on Article 168)(4)(b) TFEU.
dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimo dėl prekybos bananais, taip pat dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl prekybos bananais sudarymo projekto
on the draft Council decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
Pranešėja: Francesca Balzani
Rapporteur: Francesca Balzani
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................12
OPINION of the Committee on Development ......................................................10
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................15
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................13
– atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07782/2010),
– having regard to the draft Council decision (07782/2010),
– atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ( C7‑0148/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 207(4), first subparagraph and Article 218(6), second subparagraph, point (a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0148/2010 ),
1. pritaria susitarimų sudarymui;
Consents to conclusion of the agreements;
Prekyba bananais
Trade in bananas
Bananai po ryžių, kviečių ir kukurūzų yra ketvirtas pagal svarbą pasaulyje produktas ir jie labai prisideda prie aprūpinimo maistu.
Bananas are the world’s fourth most important crop, after rice, wheat and maize, and make a major contribution to food security.
Tačiau daugelis šalių bananus augina tik vidaus ir kartais regiono rinkos reikmėms, ir tik 20 proc. visos pasaulio produkcijos parduodama tarptautiniu mastu.
However, in most banana producing countries, production is exclusively for the domestic and occasionally regional markets, with only 20% of global production being traded internationally.
Tik labai mažai šalių bananų augintojų dalyvauja tarptautinėje prekyboje bananais.
Only a limited number of banana producing countries are involved in the international trade in bananas.
Prekybos bananais kontrolę vykdo nedaug bendrovių, iš kurių tik penkios tarptautinės bendrovės valdo daugiau kaip 80 proc. visos tarptautinės prekybos bananais.
Control of the banana trade is concentrated in the hands of a limited number of companies, with just five major multinationals controlling more than 80% of all internationally traded bananas.
Tačiau pastaraisiais metais dėl prekybos centrų veiklos kai kuriose svarbiausiose ES rinkose, būtent JK, tarptautinės prekybos bananais bendrovės neteko įtakos.
In recent years, however, the power of the banana multinationals has been eclipsed by the power of the supermarkets in some key EU markets, notably the UK.
ES importavo beveik 90 proc. savo suvartotų bananų (72,5 proc. iš Lotynų Amerikos ir 17 proc. iš Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių).
The EU imported almost 90% of the bananas it consumed (72.5% from Latin America, 17% from African, Caribbean and Pacific (ACP) countries).
Likusius 11 proc. bananų patiekė penkios ES valstybės: Kipras, Prancūzija (Gvadelupos ir Martinikos užjūrio departamentai), Graikija, Portugalija (Madera ir žemyne esanti valstybės dalis), ir Ispanija (Kanarų salos).
Five EU countries supplied the remaining 11%: Cyprus; France (the overseas departments of Guadeloupe and Martinique); Greece; Portugal (Madeira and the mainland); and Spain (the Canary Islands).
Ginčo dėl prekybos bananais išsprendimas
Resolution of the banana dispute
Dėl ES bananų importo politikos PPO dešimtmečius tęsėsi ES ginčai su keletu Lotynų Amerikos šalių bananų augintojų ir JAV.
EU banana import policies had been the subject of a decade-long row at the WTO, putting the EU against several Latin American banana producers and the US.
Pascalis Lamy nuoširdžiai pasveikino su tuo, kad baigėsi vienas techniškai sudėtingiausių, politiškai jautriausių ir komerciniu požiūriu reikšmingiausių PPO kilusių teisinių ginčų.
Pascal Lamy warmly welcomed the end of “one of the most technically complex, politically sensitive and commercially meaningful legal disputes ever brought to the WTO.”
Buvo diskutuojama dėl ES bananų importo tvarkos, pagal kurią pirmenybė buvo teikiama bananams iš AKR, o ne iš Lotynų Amerikos šalių.
At issue was the treatment the EU gave to the import of bananas from the ACP countries in preference to bananas from Latin America.
Iš esmės pagal ES bananų importo režimą buvo leidžiama iš AKR šalių į ES kiekvienais metais be muito įvežti 775 000 tonas šių vaisių, o iš visų kitų šalių eksportuotojų (iš didžiausio palankumo statuso (DPS) šalių bananų tiekėjų) įvežamiems bananams buvo taikomas 176 EUR už metrinę toną tarifas.
In fact, the EU’s banana import regime allowed 775,000 tonnes of the fruit from ACP countries to enter the EU duty-free each year, with a €176/t tariff on bananas from all other exporters (most-favoured nation (MFN) suppliers).
Daugelis Lotynų Amerikos šalių, tarp kurių yra keletas didžiausių pasaulio bananų eksportuotojų, ilgą laiką primygtinai teigė, kad taikant šį importo režimą jos buvo neteisėtai diskriminuojamos, nes pirmenybė buvo teikiama bananams iš AKR šalių, taip pat buvo pažeidžiamos PPO taisyklės dėl kiekybinių apribojimų.
Many Latin American countries, which include some of the world’s biggest banana exporters, long insisted that this import regime illegally discriminated in favour of bananas from ACP countries and violated WTO rules on quantitative restrictions.
Ginčo sprendimo darbo grupės, apeliacinis komitetas ir specialusis arbitražas priėmė daugybę teisinių sprendimų, ir ES turėjo persvarstyti savo politiką.
The dispute resulted in multiple legal rulings by dispute panels, the Appellate Body and special arbitrators and the EU had to revise its policies.
Šį susitarimą sudaro trys pagrindinės dalys:
The agreement consists of three basic components:
– patvirtintas sumažintų muitų tarifų sąrašas didžiausio palankumo statuso (DPS) šalims bananų eksportuotojoms;
- an agreed schedule of tariff reductions for most-favoured nation (MFN) banana exporters;
– susitarimas dėl tropinių produktų ir tam tikriems produktams taikomos preferencinės tvarkos panaikinimo klausimo sprendimo PPO derantis platesniu mastu;
- agreement on how to deal with "tropical products" and products subject to "preference erosion" in the wider WTO negotiations;
Besitęsiant ginčams dėl bananų, atitinkamų šalių padėtis bananų auginimo ir prekybos srityje tapo nestabili.
The disputes on bananas have destabilised the climate for production and trade in the countries concerned.
Sudarius šį susitarimą pasaulio bananų rinka taps labiau nuspėjama ir stabilesnė, jis paskatins investicijas ir augimą, taip pat bus skiriama daugiau dėmesio bendresniems bananų tiekimo grandinių gamybos sąlygų klausimams.
The deal will make the global market in bananas more predictable and stable, and thereby encourage investment and growth, and increased attention to wider production condition issues in the banana supply chains.
Muitų tarifų mažinimas
Tariff reductions
Pagal susitarimo sąlygas ES palaipsniui mažins iš Lotynų Amerikos šalių eksportuojamiems bananams taikomus muitų tarifus nuo 176 iki 114 EUR už metrinę toną ir iki 2017 m. tarifas bus sumažintas iki galutinės 114 EUR už metrinę toną sumos.
Under the terms of the deal, the EU will gradually cut its tariffs on Latin American banana exports from the current level of €176/t to €114/t by 2017, when it will reach its final level of €114/t.
Per pirmąjį mažinimo etapą (tarifas sumažintas 28 EUR už metrinę toną), kuris nuo 2009 m. gruodžio 15 d. – susitarimo parafavimo dienos – buvo taikomas atgaline data, muitų tarifas sumažintas iki 148 EUR už metrinę toną.
A first cut of €28/t, which was applied retroactively as of 15 December 2009, the date of initialling of the Agreement, reduced the tariff to €148/t.
Toliau nuo 2011 m. sausio 1 d. muitų tarifai kiekvienų metų pradžioje bus mažinami septynerius metus kasmet (atitinkamas tarifo dydis – 143 EUR, 136 EUR, 132 EUR, 127 EUR, 122 EUR, 117 EUR ir 114 EUR).
The tariff will then fall again at the start of each year for seven years in annual instalments (€143, €136, €132, €127, €122, €117, €114), starting on 1 January, 2011.
Jei Dohos derybų raunde nepavyks pasiekti susitarimo, ES atidės tarifų mažinimą ne ilgiau kaip dvejiems metams.
Should there be no agreement in the Doha Round negotiations, then the EU will freeze its cuts for up to two years.
Susitarimas padėjo sureguliuoti dešimtmečius trukusį konfliktą, kadangi jame įrašyta toliau pateikiama nuostata, kad Lotynų Amerikos šalys bananų eksportuotojos nutrauks visus PPO prieš ES vykdomus veiksmus: kai tik PPO patvirtinus naująjį ES muitų tarifų bananams grafiką, bananus tiekiančios Lotynų Amerikos šalys nutrauks visus su ES PPO vykstančius ginčus dėl bananų ir atsiims visus skundus, pateiktus dėl ES veiksmų po to, kai į Sąjungą įstojo naujosios valstybės narės, arba nuo tada, kai ES 2006 m. pakeitė savo bananams taikomą muitų tarifą, ir per Dohos derybų raundą nesieks toliau mažinti bananams taikomų muitų tarifų.
The agreement lays to rest decades of conflict, with a clause stating that Latin American banana exporters will drop all actions against the EU in the WTO: "once the WTO certifies the EU’s new tariff schedule, Latin American banana-supplying countries will drop all their disputes on bananas with the EU at the WTO, and any claims they made against the EU after new member countries joined the Union, or when the EU changed its banana tariff in 2006" and will not seek further tariff reductions on bananas in the Doha Round.
Bananams iš EKR šalių ES rinkoje bus toliau taikomas bemuitis ir bekvotis režimas iki bus sudaryti kiti susitarimai dėl prekybos ir vystymosi, tačiau šių šalių rinkos dalis gali sumažėti, nes ją, kai tik sumažės ES tarifas, perims veiksmingiau dirbantys Lotynų Amerikos bananų augintojai.
Bananas from ACP countries will continue to enjoy duty-free and quota-free access to the EU's market under separate trade and development agreements, but are likely to lose market share to more efficient Latin American producers as the EU tariff slides lower.
Tropiniai produktai ir tam tikriems produktams taikomos preferencinės tvarkos panaikinimas
"Tropical" and "Preference Erosion" products
ES, AKR ir Lotynų Amerikos šalys tuo pačiu metu susitarė dėl požiūrio į vadinamuosius tropinius produktus ir tam tikriems produktams taikomos preferencinės tvarkos panaikinimą per vykstančias derybas dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD).
In parallel, the EU, ACP and Latin American countries agreed on an approach on the so-called "tropical" and "preference erosion" products in the on-going DDA negotiations.
Tropiniams produktams taikomi tarifai bus dar labiau mažinami, o AKR šalių produktams, kuriems taikoma preferencinė tvarka panaikinama, tarifai bus mažinami daug ilgesnį laikotarpį.
"Tropical products" will be subject to deeper tariff cuts, while tariff cuts for "preference erosion" products of interest to ACP countries will be conducted over a relatively longer period.
Šis susitarimas yra galutinis ES įsipareigojimas dėl tarifų, kuriuos pasibaigus Dohos derybų raundui ji taikys bananų importui.
The agreement is the EU's final commitment on the tariffs it will apply to banana imports following the Doha Round negotiations.
Paramos bananus auginančioms AKR šalims programa
Banana support programme for the ACP
Jei per metinę biudžeto vykdymo procedūrą atsiras atitinkama asignavimų suma, Komisija kartu su biudžeto valdymo institucija išnagrinės galimybę šią sumą padidinti 10 mln.
The Commission will examine, together with the budgetary authority, the possibility of topping up this amount by €10 million if the corresponding credits become available in the annual budget procedures.
Bananų sektoriaus papildomųjų priemonių programa bus taikoma dešimčiai AKR šalių bananų eksportuotojų (Belizui, Kamerūnui, Dramblio Kaulo Krantui, Dominikai, Dominikos Respublikai, Ganai, Jamaikai, Sent Lusijai, Sent Vinsentui ir Grenadinams ir Surinamui), įskaitant dvi netradicines šalis eksportuotojas (Ganą ir Dominikos Respubliką).
The Banana Accompanying Measures programme will apply to ten ACP banana exporters (Belize, Cameroon, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominican Republic, Ghana, Jamaica, St Lucia, St Vincent & the Grenadines, and Suriname), including two non-traditional exporters (Ghana and Dominican Republic).
Be įprasto dėmesio konkurencingumui ir įvairinimui, pagal šią programą bus taip pat siekiama spręsti bendresnius užimtumo, švietimo, sveikatos ir aplinkos apsaugos su prisitaikymu susijusius klausimus.
In addition to the traditional focus on competitiveness and diversification, the programme will also seek to address broader employment, educational, health and environmental adjustment issues.
Programa turėtų būti pradėta įgyvendinti 2011 m. pradžioje ir vykdoma iki 2013 m.
Implementation of the programme should begin in 2011 and run through 2013.
Pagal šią programą finansuojamos priemonės apims: paramą investicijoms siekiant didinti konkurencingumą; paramą ekonomikos įvairinimo srityje vykdomai politikai; paramą bendresniam socialiniam, ekonominiam ir aplinkos apsaugos srities prisitaikymui.
Measures supported under the programme will involve: support to investments in competitiveness improvements; support to economic diversification policies; support to broader social, economic and environmental adjustments.
Finansuotinas priemones bendrai nustatys pagalbą gaunančios šalies vyriausybė ir Komisija.
The measures to be supported will be determined jointly by the beneficiary government and the Commission.
Pagalba bus skiriama atsižvelgiant į tris kriterijus:
Country allocations will be based on three criteria:
– prekybos bananais su ES apimtį;
- the volume of the banana trade with the EU;
– bananų eksporto į ES reikšmę šalies ekonomikai;
- the importance of bananas exports to the EU to the country’s economy;
– šalies išsivystymo lygį (pvz., žmogaus socialinės raidos indeksą (ŽSRI)).
- the level of development of the country (such as its HDI rating).
AKR šalių interesai
ACP concerns
Tradicinės AKR bananus eksportuojančios šalys iškėlė didelių socialinių, ekonominių ir politinių pasekmių klausimą, kuris galėtų iškilti pasirašius susitarimus dėl bananų.
Traditional ACP banana exporters have been concerned about the serious social, economic and political dislocation that could result from the banana agreements.
AKR šalys mano, kad norint iki minimumo sumažinti galimus AKR šalių bananų eksportuotojų nuostolius pasiekus susitarimą dėl bananų ir dėl kitų dvišalių tarifų nuolaidų, taikomų Lotynų Amerikos bananus eksportuojančioms šalims, EKR bananus eksportuojančių šalių gamybos ir prekybos srities prisitaikymo priemonėms finansuoti bus reikalinga daug didesnė parama.
ACP believe that in order to minimise potential losses to ACP banana exporters following the banana deal and other bilateral tariff concessions granted to Latin American banana exporters, a far larger level of financial support to production and trade adjustment measures in ACP banana-exporting countries would be needed.
Europos valstybės bananų augintojos
European banana producers
Parama ES bananų sektoriui teikiama pagal tam tikrų atokiausių regionų patirtų papildomų išlaidų kompensavimo programą (POSEI).
The support for the EU banana sector is provided through the POSEI (Programme d'options spécifiques à l'éloignement et l'insularité) envelope.
Tačiau kadangi POSEI reforma buvo įvykdyta 2006 m., ją įgyvendinat neatsižvelgta į tolesnį importuojamų bananų tarifų mažinimą.
However, as the reform of POSEI was carried out in 2006, it did not take into account the future reductions of tariffs for imported bananas.
Taigi neaišku, ar šiuo metu pagal POSEI numatytų lėšų pakaks tam, kad būtų užtikrinta, jog Europos valstybės bananų augintojos galėtų susidoroti su sunkumais, susijusiais su didėjančiu pasaulinės prekybos bananais liberalizavimu.
It is therefore not clear whether the current POSEI envelope is sufficient to ensure that European banana producers are able to withstand the pressures created by the increasing liberalization of the global trade in bananas.
Taigi, dėl PPO susitarimų dėl prekybos bananais jų konkurencingumui ir jų faktiniam egzistavimui gali kilti pavojus.
Their competitiveness and their actual existence may therefore be threatened as a result of the WTO Agreements on Trade in Banana.
Dvišaliai susitarimai
Bilateral accords
Pagal pastaruosius dvišalius susitarimus, sudarytus su Kolumbija ir Peru, taip pat su Centrinės Amerikos šalimis (Kosta Rika, Salvadoru, Gvatemala, Hondūru, Nikaragva ir Panama), eksportui iš šių šalių nustatytas dar palankesnis režimas (iki 2020 m. muitas sieks 75 EUR už metrinę toną, jis bus mažinamas palaipsniui).
The recent bilateral agreements concluded with Colombia and Peru, and Central America (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua and Panama) offer a even better preferential treatment to exports from these countries (a duty of €75/t by 2020, in a series of incremental reductions).
Dėl to AKR šalims taikoma preferencinė marža dar labiau sumažės.
This will cause the ACP’s preferential margin to erode even further.
Ekvadoras – didžiausia pasaulio šalis bananų eksportuotoja, kuri šiuo metu nėra pasirašiusi dvišalio susitarimo, yra sunerimusi.
Ecuador - the world’s biggest banana exporter, which is not currently a party to the bilateral accords - is worried.