natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antra, reikia sukurti daugiau būdų, kaip ekonomiškiau remti visos Europos energetikos tinklų tolesnę plėtrą ir modernizavimą bei labai mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių energetikos sistemų kūrimą.
Another is to set-up a more cost-effective ways of supporting the further development and modernisation of pan-European energy girds as well as development of low-carbon energy systems.
Itin svarbu sukurti didesnę ES energetikos politikos vidaus ir išorės aspektų sąveiką.
It is crucial to create more synergy between the internal and external dimensions of EU energy policy.
EP pranešėja mano, kad esama aiškaus politinio ryžto imtis daugiau veiksmų šiose energetikos politikos srityse Europos lygmeniu.
The EP Rapporteur believes there is clear political will for more action on these energy policies at the EU level.
EP pranešėja visiškai sutinka su Komisijos teiginiu, kad dabartinėje Europos energetikos srities teisės aktų įgyvendinimo pakopoje padėtis iš esmės prasta, net įgyvendinant ankstesnius teisės aktus, pvz., 2003 m. priimtąjį 2-ąjį vidaus energetikos rinkos teisės aktų rinkinį.
The EP Rapporteur entirely agrees with the Commission that “ the current state of implementation of European energy legislation is overall poor ”, even in relation to past legislation, such as the 2 nd internal energy market package passed in 2003.
Taip pat Komisija yra visiškai teisi stengdamasi atkreipti didelį dėmesį į politikos, dėl kurios susitarta nuo 2007 m., įgyvendinimą.
And the Commission is entirely right to put a strong focus on implementing policies agreed since 2007.
Taip pat teisingas Komisijos įspėjimas, kad reikalingi tolesni veiksmai, tačiau tokios priemonės nebus patikimos ar veiksmingos, jei esami teisės aktai ir programos nebus visapusiškai įgyvendinami.
It is also correct to warn that though “ further steps are needed, such measures will be not be credible or effective, if the existing legislation and programmes are not fully implemented ”.
Strateginiai tikslai.
Strategic goals .
Naujais veiksmais energetikos srityje turėtų būti siekiama trijų pagrindinių su energetika susijusių ES tikslų:
New energy action should maintain the EU’s three current overriding energy objectives:
Pirmasis tikslas – pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energetikos sistemos (tai buvo Komisijos pirmosios strateginės energetikos apžvalgos ir klimato dokumentų rinkinio tema).
The first objective is to move towards a low carbon energy system (the subject of the Commission’s First Strategic Energy Review and climate package).
Antrasis tikslas – pereinant prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energetikos technologijų sistemos ir ekonomikos, visiems užtikrinti energijos tiekimo saugumą (tai buvo 2008 m.
The second objective is to ensure security of energy supply for all (the focus of the Commission’s Second Strategic Energy Review of 2008) as we move to a low carbon energy system and economy.
Trečiasis tikslas – užtikrinti, kad siekiant pirmųjų dviejų ES tikslų taip pat būtų stiprinamas ES konkurencingumas ir kad visiems vartotojams būtų tiekiama energija už prieinamą kainą.
And the third objective to ensure that the first two goals also strengthen the EU's competitiveness and deliver energy to all consumers at affordable prices.
Pirmasis tikslas gali būti ir buvo nustatytas atsižvelgiant į emisijų mažinimo tikslus ir potikslius, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biokuro dalimi tiekiamos energijos rūšių derinyje.
The first goal can, and has been, set in terms of emissions reduction targets, with sub-targets for the share of renewable energy and bio-fuel in the energy supply mix.
Tačiau sudėtinga ir netinkama nustatyti tiek pat tikslius siekius, susijusius su energijos rūšių derinio kitais komponentais (nafta, anglimis, dujomis, branduoline energija).
But it is difficult, and undesirable, to be equally precise about other components of the energy mix (oil, coal, gas, nuclear).
Tai sudėtinga, nes šių energijos šaltinių kainos svyruoja pasaulio prekių rinkose, taigi ir jų naudojimas kinta.
Difficult because as the prices of these energy sources fluctuate on world commodity markets, so their use will vary.
Tai netinkama todėl, kad iškastinio kuro dalis turi būti nustatyta atsižvelgiant į atsinaujinančių išteklių energijos dalį ir neturi bei negali būti nustatyta iš anksto.
Undesirable because the share of fossil fuels should be determined by the share of renewable energy, and should not, and cannot, be fixed in advance.
Tinkama nustatyti tikslą, susijusį su atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalimi (nepaisant naudotinos atsinaujinančių išteklių energijos rūšies) visame energijos rūšių derinyje, norint mažinti augantį priklausomumą nuo iškastinio kuro importo ir pasiekti išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslų.
It is reasonable to set a target for the share of renewables (regardless of the type of renewable energy to be used) in the overall energy mix to counter-balance the rising dependency on imports for fossil fuels and to achieve CO2 emission reduction targets.
Tačiau apskritai kalbant pasakytina, kad energijos rūšių derinio klausimą reikia palikti rinkos dalyviams ir įmonėms, kurie turės atlikti savo skaičiavimus, pagrįstus aiškiomis ES nustatytomis strategijomis, paskatomis ir nuobaudomis.
But, broadly speaking, the energy mix has to be left to market players and companies, who will have to make their own calculations based on clear policies, incentives and penalties laid out by the EU.
Ilgainiui pirmasis tikslas, susijęs su mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos sukūrimu, bus naudingas siekiant antrojo, su energetiniu saugumu susijusio tikslo mažinant Europos poreikius, susijusius su naftos ir dujų importu.
In the long run, the first goal of achieving a low carbon economy will serve the second goal of energy security by, reducing Europe’s oil and gas import requirements.
Didelis dabartinės ES energetikos politikos trūkumas – nesugebėjimas nukreipti ES lėšų į tą sritį, kuri, nepaisant nuosmukio, vis dar tebėra vienas iš svarbiausių Europos vyriausybių ir piliečių prioritetų.
EU budget funds: A big omission in current EU energy policy is the failure to direct EU funds into an area that still ranks, despite recession, as one of the top priorities for European governments and citizens.
Kaip teigia Komisija, ES energetikos sistemoms reikalingi milijardai eurų investicijų į energijos tinklus, gamybos ir transporto pajėgumus bei švarias technologijas.
As the Commission says, “ the EU energy systems need billions of euros of investment in energy networks, production and transport capacities and clean technologies.
Tai turi būti pagrindinė būsimos energetikos strategijos tema.
This must be a key theme of the future energy strategy ”.
EP pranešėja mano, kad dabar Europa turi skirti lėšų nusistatytiems politikos tikslams, įskaitant tikslus „20-20-20“ bei Lisabonos sutarties straipsnius dėl energetinio saugumo, įgyvendinti.
The EP Rapporteur believes that Europe must now will the means to implement its stated policy goals including its 20-20-20 targets and the Lisbon treaty articles on energy security.
Naujojoje energetikos strategijoje turėtų būti skatinama daugiau ES biudžeto išteklių skirti energetikos ir klimato politikai, pradedant nuo finansinės programos po 2013 m.
The new Energy Strategy should support the spending of greater EU budgetary resources on energy and climate policy, starting with the post-2013 financial perspective.
Iki šiol Europos indėlis į energetikos politiką buvo labiau susijęs su reguliavimu, o ne su finansais (išskyrus mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimą).
Traditionally, the European contribution to energy policy has been more regulatory than financial (with the exception of R&D funding).
Europos reguliavimas buvo daugiausia skiriamas energijos tinklams ir energijos produktams.
European regulation has focused on energy networks and energy products.
Trijų vieno po kito priimtų ES teisės aktų rinkinių dėl energetikos vidaus rinkos tikslas buvo panaikinti diskriminaciją elektros tinklų ir dujų vamzdynų srityse bei perdavimo sistemos operatorius padaryti universaliais energijos perdavėjais visoje Europoje.
The three successive packages of EU legislation on the internal energy market have all been aimed at removing discrimination in electricity grids and gas pipelines and turning transmission system operators (TSOs) into universal carriers of energy across Europe.
Buvo laikomais teorijos, kad jeigu perdavimo sistemos operatoriams bus teikiamos tinkamos paskatos, jie ir jų naudotojai finansuos visą reikalingą tinklų infrastruktūrą.
The theory has been that if TSOs are given the right incentives, they and their users would finance the entire necessary network infrastructure.
Tačiau tampa aišku, kad atsinaujinantiesiems energijos ištekliams atokiose vietovėse reikalingi nauji tinklų sujungimai ar pažangieji tinklai kuriami nepakankamai greitai, kad būtų galima užtikrinti didesnę generatorių bei vartotojų sąveiką ir geresnį energijos paklausos valdymą.
But it is becoming clear that this is not happening fast enough to deliver the new grid connections needed for renewables in remote places or the smart grids to enable more interaction between generators and customers and better management of energy demand.
Kaip Komisija įspėja, ne visas investicijas į infrastruktūrą atliks vien tik rinka, ypač ten, kur dėl tarptautinio kai kurių tinklų pobūdžio tampa sunku valstybėms narėms paskirstyti sąnaudas.
As the Commission cautions, “ not all infrastructure investment will be delivered by the market alone”, especially where the cross-border nature of some networks complicates allocation of costs between member states. "
EP pranešėja mano, kad Komisija turėtų prisidėti prie investicijų į infrastruktūrą.
The EP Rapporteur believes that the Commission should contribute to infrastructure investment.
Ji turi sukurti strateginę visos ES infrastruktūrą, kuri skatintų ES ir regioninių rinkų integraciją ir padidintų gebėjimus įsisavinti atsinaujinančiuosius energijos išteklius.
It needs to develop strategic EU-wide infrastructure which drives forward the integration of EU and regional energy markets and increases the absorption capacity for renewables.
Vis dėlto net visas ES biudžetas yra per mažas palyginti su Europos energetikos srities investicijų poreikiais.
Compared to Europe’s energy investment needs, however, even the entire EU budget is small.
Tačiau, siekiant tinkamai panaudoti energetikos ir klimato politikai skiriamas biudžeto lėšas, būtų atliekami šie veiksmai:
But a reasonable budget contribution to energy and climate policy would:
· ES biudžeto prioritetai būtų derinami su jos politikos prioritetais.
· Align the EU’s budgetary priorities with its policy priorities.
· Būtų teikiama pagalba naujesnėms Centrinės ir Rytų Europos valstybėms narėms, kurių didelis emisijų mažinimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos potencialas.
· Help newer Member States in central and eastern European states with a great potential for emission reduction and renewable energy production.
· Būtų remiamos ir teikiamos paskatos tais atvejais, kai ES energetikos tikslams pasiekti rinkos priemonių nepakanka.
· Step in and provide incentives, when market mechanisms are not sufficient to pursue the EU's energy objectives.
Kadangi ES biudžetas yra palyginti mažas, EP pranešėja mano, kad ES turėtų ieškoti būdų, kaip panaudoti ES biudžetą taip, kad jis darytų didelį poveikį.
Since the EU budget is relatively small, the EP Rapporteur believes that the EU must look at ways of using the EU budget in such a way as to trigger high leverage effects.
Vienas iš tokių būdų galėtų būti Europos biudžeto naudojimas užtikrinti paskoloms siekiant skatinti privačias ir privataus bei viešojo sektorių partnerysčių investicijas, kaip dabar daroma naudojant Europos ekonomikos atgaivinimo plano energetikos lėšas.
One such way could be to use the European budget to guarantees loans to encourage private and PPP investments as has now been applied with the European Economic Recovery Plan energy funds.
Tokios rizikos pasidalijimo priemonės ir valstybinių bankų teikiamų paskolų sistemos būtų paramos investicijoms į energetikos infrastruktūrą priemonė ir galėtų naujovišku būdu vis labiau pakeisti tradicines paskolas.
Such risk-sharing facilities and loan schemes by public banks would be a tool for supporting investments in the energy infrastructure and could increasingly replace traditional loans in an innovative way.
Vis dėlto vienas iš būdų labiau remti atsinaujinančių išteklių energiją – susieti šiuos didesnius nacionalinius fondus į visos Europos sistemą.
One way, however, to give renewable energy more support would be to link these larger national funds in a pan-European scheme.
Taigi rengiant naująją energetikos strategiją reikėtų atsižvelgti į pirminį Komisijos pasiūlymą dėl visos Europos prekybos atsinaujinančių išteklių energija ar kilmės garantijų sistemos.
To this end, the new Energy Strategy should consider returning to the Commission’s original proposal for a pan-European system of trade in renewable energy or in guarantees of origin.
Tai padėtų visoje Europoje sukurti masto ekonomiją ir investicijas nukreipti ten, kur jos duotų geriausių rezultatų.
This would build up economies of scale across Europe, and move investment to where it would produce the best return.
Vidutinės trukmės laikotarpiu Europa, siekdama sukurti visos Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių rinką, taip pat galėtų kurti regionines atsinaujinančiųjų energijos išteklių rinkas.
In the midterm, Europe could also work towards regional renewables markets on the way to the pan-European renewable market.
Vis dėlto EP pranešėja mano, kad bus sunku įgyvendinti bet kokius teisiškai privalomus energijos efektyvumo tikslus, tačiau vietoje to galima daugiau dėmesio skirti ekonomiškiems veiksmams, kuriais siekiama geriau išnaudoti dar nepanaudotą ES energijos taupymo potencialą.
The EP Rapporteur, however, believes that it will be difficult to implement any legally-binding energy efficiency target, but instead cost-effective actions to better exploit the EU's still untapped energy savings potential should be emphasised.
Gerai tai, kad Komisija ragina valstybes nares pagerinti jų energijos vartojimo efektyvumo planus, pateiktus 2008 m., kuriuos, kaip teigia Komisija, galima labai patobulinti.
It is good that the Commission is pressuring member states to improve on their national energy efficiency action plans, submitted in 2008, which contain “ large room for improvement ”, according to the Commission.
Aišku, kad ES turi daugiau dirbti siekdama sujungti ir padidinti savo 27 valstybių narių pastangas, susijusias su moksliniais tyrimais ir plėtra.
The EU clearly needs to do more to bring together and to maximise the R & D efforts of its 27 member states.
ES tai gali padaryti trimis būdais: sujungdama ir koordinuodama su moksliniais tyrimais susijusius veiksmus (kaip ji tai daro energetikos pramonės iniciatyvų atveju), nustatydama techninius ir teisinius naujų metodų standartus (kaip tai padaryta anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje) ir teikdama finansavimą (kaip ji tai daro taikydama mokslinių tyrimų bendrąją programą).
The EU can do this in three ways – by convening and coordinating research efforts (as it is doing with the Energy Industrial Initiatives), by setting technical and legal standards for new techniques (as it has done with carbon capture and storage), and by funding (as it does through the framework research programme).
Vis dėlto Europos strateginiame energetikos technologijų plane Komisija teigia, kad viešosios ir privačios investicijos į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas turi būti nuo dabar iki 2020 m. padidintos nuo 3 mlrd. eurų iki 8 mlrd. eurų per metus.
But, in its Strategic Energy Technology (SET) plan, the Commission says public and private investment in low carbon technology needs to be increased from Euros 3bn to Euros 8bn a year from now till 2020.
EP pranešėja mano, kad turime rasti naują būdą, kaip skatinti privačias investicijas į Europos strateginį energetikos technologijų planą ir taip pat vėl daugiau dėmesio skirti 8-ajai bendrajai energetikos programai.
The EP Rapporteur believes that we must find a new way to encourage private investment in the SET Plan and at the same refocus more of the 8th Framework Programme on Energy.
Išorinė energetikos politika.
External energy policy .
Komisijos dokumente nurodomi daugelis ES dialogų energetikos klausimais su tarptautinėmis organizacijomis, užsienio partneriais ir tiekėjais.
The Commission document lists the EU’s many energy dialogues with international organisations, foreign partners and suppliers.
Tačiau lemiamu energetinio saugumo aspektu svarbiausios išorės iniciatyvos yra tos, kurias įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama šiems dalykams:
But the most important external initiatives, from the crucial energy security aspect, are those focussed on:
· ES vidaus energetikos rinkos taisyklių plėtrai į kaimynines šalis,
· extending EU internal energy market rules to neighbouring countries.
· siekiui įvairinti energijos importo šaltinius ir kelius.
· Seeking diversification of the sources and routes of energy imports.
EP pranešėja mano, kad pirmojo tikslo reikia siekti plečiant Energijos bendriją ir kartu su Rusija stipriai dirbti Energetikos chartijos konferencijos forume ir derybose dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su Rusija.
The EP Rapporteur believes the first must be done via the extension of the Energy Community and a strong engagement with Russia within the Energy Charter Conference forum and in the context of the negotiations for a new Partnership and Cooperation Agreement with Russia.
Reikia pasveikinti Moldovą, nes ji baigė ratifikavimo procedūras ir suderino savo dujų srities įstatymus su ES acquis bei įstos į Energetikos bendriją 2010 m. gegužės mėnesį.
Moldova is to be congratulated on completing its ratification procedures and aligning its gas laws with the EU’s acquis and acceding to the Energy Community in May 2010.
Tokią pačią užduotį vis dar turi įvykdyti Ukraina, kuri lygtinai įstojo 2009 m. gruodį ir vis dar turi užtikrinti, kad jos dujų srities įstatymai atitiktų ES acquis .
The same task still awaits Ukraine which acceded conditionally in December 2009 and still has to ensure that its gas laws comply with the EU acquis .
Antrojo tikslo reikia siekti statant naujus suskystintų gamtinių dujų terminalus, kuriais dujos galėtų būti tiekiamos į Europą iš viso pasaulio.
The second point should be supported by the construction of new Liquefied Natural Gas terminals, able to bring gas to Europe from all over the word.
Suskystintų gamtinių dujų terminalai gali padėti sukurti ir naujus dujų importo šaltinius, ir naujus jo kelius.
LNG terminals can add both new sources and new routes of gas imports.
Naujus dujų importo šaltinius ir kelius Europa gali kurti ir plėtodama pietinį dujų koridorių bei vykdydama tokius projektus kaip, pvz., Nabucco vamzdynas.
The development of the Southern Corridor through projects like the Nabucco pipeline also could give Europe new sources, as well as a new route for gas imports.
EP pranešėja giria Komisiją už tai, kad ji stengiasi kūrybiškai mąstyti apie galimas priemones, kurios galėtų padidinti ES perkamąją galią, ir nagrinėja naujas priemones, pvz., Kaspijos jūros regiono plėtros korporaciją, kaip būdą Europos energijos paklausą suformuoti taip, kad Centrinės Azijos dujų gamintojai būtų paskatinti parduoti jas Europoje.
The EP Rapporteur applauds the Commission for trying to think creatively about “ possible mechanisms to leverage the EU’s buying power ”, and to study new tools such as the Caspian Development Corporation, as a way of aggregating European energy demand in a way that would encourage Central Asian gas producers to sell to Europe.
Darydama galimą išimtį projektui Nabucco, EP pranešėja mano, kad finansavimas, skiriamas Europos atsparumui išoriniams sukrėtimams energetikos srityje didinti, apskritai būtų geriau panaudojamas ES viduje, o ne už jos ribų.
With the possible exception of Nabucco, the EP Rapporteur believes that funding for increasing Europe’s resilience to external energy shocks is, as a general rule, better spent inside the EU rather than outside the EU.
Taip yra todėl, kad naujos tarpvalstybinės dujotiekių jungtys ir saugojimas ES teikia ilgalaikę naudą Europos energetikos infrastruktūrai ir yra praktinė valstybių narių energetinio solidarumo išraiška.
This is because new gas cross-border interconnections and storage within the EU constitute a lasting addition to Europe’s energy infrastructure, and are a practical expression of energy solidarity among member states.
Šį procesą paskatins dabartinė Dujų tiekimo saugumo reglamento peržiūra.
The current revision of the Gas Security Regulation will help this process.
Tačiau labiau integruotos dujų rinkos kūrimą reikia tęsti laikotarpiu, kurį apims naujoji energetikos strategija.
But work on creating a more integrated gas market needs to continue in the period covered by the new Energy Strategy.
Taigi EP pranešėja tikisi, kad šiuo atveju Komisija sukurs vidinių ir išorinių energetikos aspektų sąveiką.
The EP Rapporteur therefore hopes that a synergy here between internal and external aspects of energy will be implemented by the Commission.
4. mano, kad būtina skatinti energijos veiksmingumą tarptautiniu lygmeniu ir tai turėtų tapti pasauliniu prioritetu, ir todėl tai būtina įtraukti į būsimą ES energetikos strategijos politiką ir į vytimosi ir tarptautinės prekybos politikos sritis;
Considers that energy efficiency should be promoted at international level and should become a global priority, and that it should therefore be incorporated into the EU’s future energy strategy policy and into development and international trade policies;
11. sveikina Ekvadoro vyriausybės sprendimą atsisakyti Yasuni naftos telkinio eksploatavimo Amazonės džiunglėse, siekiant išsaugoti aplinką ir sumažinti savo priklausomybę nuo iškastinio kuro energijos eksporto ir mano, kad ES turėtų remti šias ir kitas panašias pastangas.
Welcomes the decision of the Ecuadorian government to renounce to the exploitation of the Yasuni oil field in the Amazonian forest in order to protect the environment and reduce its dependency on the exportation of fossil energy, and considers that the EU should support this effort and other similar ones.
Pranešėjas: Burkhard Balz
Rapporteur: Burkhard Balz
– atsižvelgdamas į Europos centrinio banko (ECB) 2009 m. metinę ataskaitą,
– having regard to the Annual Report 2009 of the European Central Bank (ECB),
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 284 straipsnį,
– having regard to Article 284 of the Treaty on European Union,
– atsižvelgdamas į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto protokolo, pridedamo prie Sutarties, 15 straipsnį,
– having regard to Article 15 on the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
– atsižvelgdamas į savo 1998 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl demokratinės atskaitomybės trečiuoju Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) etapu
– having regard to its resolution of 2 April 1998 on democratic accountability in the third phase of the EMU
– atsižvelgdamas į aukšto lygio grupės, kuriai pirmininkavo Jacques De Larosière, 2009 m. vasario 25 d. ataskaitą,
– having regard to the Report of the High Level Group chaired by Jacques de Larosière of 25 February 2009,
–– atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. rugsėjo 23 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo ( COM(2009)0499 ),
–– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0090 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0090 . ,