natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ES BVP (skaičiuojant kartu su susijusiomis paslaugomis), išleidžiama 80 proc. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirtų lėšų ir pagaminama 75 proc. eksporto,
Q. whereas industry forms an essential part of the EU economy, accounting for 37% of the EU’s GDP (when taken together with the related services), 80% of R&D spending and 75% of exports,
R. kadangi tradicinės ES pramonės šakos yra svarbios ir šiose šakose sukauptos žinios turi būti veiksmingai naudojamos,
R. whereas the EU’s traditional industries are important, and whereas their expertise needs to be put to good use,
S. kadangi mūsų tarptautinės konkurentės, pvz., Jungtinės Valstijos ir Azijos šalys, pradėjo vykdyti aktyvią pramonės politiką, paremtą didelio masto investicijomis į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą svarbiausiuose sektoriuose,
S. whereas our international competitors, such as the United States and the Asian nations, have adopted proactive industrial policies based on large-scale investment in R&D in key sectors,
Naujas požiūris į tvarią pramonės politiką
A n ew approach to a sustainable industrial policy
9. ragina valdžios institucijas mažinti biurokratinę naštą, vengti procedūrų dubliavimo ir padidinti bylų tvarkymo terminų skaidrumą;
Calls on public authorities to cut back on red tape, prevent duplication of formalities and increase transparency with regard to time-frames for the resolution of proceedings;
14. mano, kad ES pramonės strategijoje turėtų būti nustatytos strateginės investicijų sritys ir ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti šiuos prioritetus į būsimą finansinę programą, metinius biudžetus ir ES politiką;
Takes the view that the EU’s industrial strategy should identify strategic fields to invest in and calls on the Commission and the Member States to reflect these priorities in the future financial perspective, in the annual budgets and in EU policies;
20. ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą (konkurencingumo testus) ir ex ante ( ex post ) vertinimus (tinkamumo patikras) daugiau dėmesio skirti konkurencingumo aspektams ir kuo greičiau įgyvendinti šią esminę išmaniojo reglamentavimo dalį visose Komisijos tarnybose;
Calls on the Commission to focus more on competitiveness aspects during the impact assessment process (‘Competitiveness Proofing’) and in ex-ante/ex-post evaluation (‘Fitness Checks’), and to implement this essential part of smart regulation as fast as possible across all Commission services;
· taikydama naujus kokybės ir veiksmingumo reikalavimus,
· new standards of quality and effectiveness,
· spartindama naujų produktų patekimą į rinką naudojant aukšto lygio IRT analizės, projektavimo, gamybos ir techninės priežiūros priemones, metodus ir procesus,
· shortening the time-to-market for new products with the help of advanced ICT analytical, design, manufacturing and maintenance tools, methods and processes,
· palengvindama mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir įrangos sektoriaus vystymąsi tiekimo grandinėje,
· facilitating the development of SMEs and the equipment sector within the supply chain,
· ryžtingiau stengdamasi užtikrinti teigiamą civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveiką;
· making more determined efforts to match the synergies between civil and military research;
24. ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba parengti naują sistemą, kurią taikant įvairių valstybių narių bendrovės galėtų ir būtų skatinamos veiksmingiau dirbti kartu nustatydamos ir įgyvendindamos jų pramonės srities prioritetus; mano, kad tai padidins Europoje pagamintų produktų konkurencingumą ir leis geriau reaguoti į kintančias pasaulinės rinkos sąlygas;
Calls on the Commission to develop, together with the European Parliament and the Council, a new framework that will permit and encourage companies from different Member States to work together more effectively in setting and achieving their industrial priorities; believes that this will strengthen the competitiveness of European-made products and improve responses to changing global market conditions;
29. nurodo, kad internacionalizacija yra vienas iš pagrindinių įmonių konkurencingumo veiksnių, todėl ragina Komisiją labiau stengtis kiek įmanoma plačiau skleisti įvairiuose paramos verslui tinkluose įgytas žinias, kad internacionalizacijos procese esančios bendrovės galėtų šiomis žiniomis pasinaudoti;
Points out that internationalisation is a key factor in the competitiveness of businesses, and therefore calls on the Commission to step up efforts to promote as much as possible the knowledge gained across the spectrum of business support networks so that companies that are in the process of internationalisation can make use of it;
31. ragina numatyti plataus užmojo finansavimą pramonės politikai ir infrastruktūros objektams (be kita ko, mokslinių tyrimų ir energetikos, telekomunikacijų ir transporto (TEN) infrastruktūrai) – viešosioms paslaugoms, sudarančioms bendrovių veiklos terpę; mano, kad šiuo tikslu itin svarbu išleisti ES obligacijas (euroobligacijas arba projektų obligacijas), kad Sąjunga galėtų finansuoti inovacijas, infrastruktūrą ir reindustrializaciją);
Calls for ambitious funding for industrial policy and for infrastructure facilities (in particular research and energy, telecommunications and transport (TEN) infrastructure) – the ‘public utilities’ that make up the corporate environment; considers it essential, to this end, for EU bonds (Eurobonds or project bond) to be issued with a view to enabling the Union to fund innovation, infrastructure and reindustrialisation;
· turi būti pagrįstos išsamia inovacijos sąvoka, kuri apimtų gaminius ir gamybos sistemas, paslaugas, mokymus, procesus, organizavimą, kokybę, valdymą, sklaidą ir apsaugą,
· must be based on a comprehensive definition of innovation which embraces products and producing systems, services, training, processes, organisation, quality, management, dissemination and protection,
· turi atsižvelgti į trečiosiose šalyse vykdomą politiką ir nustatyti tinkamus kai kurių mūsų vidaus politikos krypčių, pvz., pagal kurias reglamentuojama valstybės pagalbą moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, pakeitimus,
· must take account of policies implemented in third countries and make suitable adjustments to some of our internal policies, such as those governing state aids for research, development and innovation,
· turi, be kita ko, apimti produktų ir paslaugų projektavimą, gamybą bei sudėtį visoje procesų ir pridėtinės vertės grandinėje, teikiant paramą iki pat etapų prieš patiekiant produktą rinkai,
· must, in particular, cover the design, production and composition of products and services along the whole chain of processes and added value, through the provision of support right up to the product pre-marketing stages,
· turi būti nešališkos technologijų atžvilgiu,
· must be technology-neutral,
· turi būti pirmiausiai skirtos aplinkai, kuri būtų palanki bendrovėms investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovaciją, sukurti, numatant efektyvias finansavimo priemones ir didesnį atitinkamų subjektų bendradarbiavimą sektorių viduje ir tarp įvairių sektorių, taip pat vertės grandinėse, mokslinių tyrimų institutuose ir universitetuose,
· must first aim at providing a favourable environment for companies to invest in R&D and innovation through efficient financing schemes and greater cooperation between actors inside and between different industries and within the value chains, research institutes and universities,
· turi skirti pagrindinį dėmesį gamybos vaidmeniui inovacijos etape, jei visa pramonės gamyba bus perkelta į kitas pasaulio dalis, žinių gamyba Europoje neteks savo pagrindo ir bus taip pat perkelta, nes teoriškai sukurtos idėjos negali būti iš karto išbandytos praktikoje,
· must focus on the role that production plays in the innovation phase; if all industrial production is relocated to other parts of the world, knowledge production will lose its base in Europe and also relocate because ideas produced on the drawing board cannot be tested immediately in practice,
34. be kita ko, mano, kad kriterijų ir standartų nustatymas pasirodė esąs svarbi inovacijos ir tvaraus konkurencingumo skatinimo varomoji jėga keletoje pramonės sektorių; ragina stiprinti Europos standartizacijos sistemą, taikant priemones, kuriomis skatinamas supaprastinimas, skaidrumas, sąnaudų mažinimas ir suinteresuotų subjektų dalyvavimas;
Believes that in particular the setting of benchmarks and standards has proven to be a strong driver for promoting innovation and sustainable competitiveness in several industrial sectors; calls for a reinforcement of the European Standardisation System through measures promoting simplification, transparency, cost reduction and involvement of stakeholders;
RSFF), kaip svarbios Europos investicijų banko teikiamo moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms skirto finansavimo formos, sėkmę; primygtinai ragina Komisiją didelio rizikingumo novatoriškiems projektams ir projektams, kuriuose dalyvauja tinkamos MVĮ, skirti žymiai daugiau lėšų, be kita ko, numatant nuolat papildomą inovacijų finansavimą iš ERPF išteklių, taip pat skatinti šiems projektams skirtas tiesiogines privačias investicijas ir novatoriškas jų finansavimo priemones; be to, pabrėžia, kad svarbu mažinant biurokratinę naštą didinti MVĮ prieigą prie inovacijos programų;
Stresses the success of the Risk Sharing Financial Facility (RSFF) as an important way of providing R&D and innovation funding via the EIB; strongly encourages the Commission to make significantly more funds available, including through revolving innovation funds from ERDF sources, and to promote direct private investments and innovative financing mechanisms for high-risk innovative projects and those in which suitable SMEs participate; also stresses the importance of making innovation programmes more accessible for SMEs by decreasing bureaucratic burdens;
47. ragina apsvarstyti galimybę numatyti naujas, alternatyvias priemones ES įmonėms, ypač MVĮ, skiriamo finansavimo stygiaus problemai spręsti; mano, kad tokios priemonės turi:
Calls for thought to be given to introducing new, alternative mechanisms to address the shortage of funding for EU businesses, in particular SMEs; considers that such mechanisms must
· būti paremtos viešojo ir privataus sektorių partnerystėmis, padalinančioms riziką privatiems ir viešiesiems investuotojams,
· be based on public-private partnerships that share the risks between private and public investors,
· užtikrinti, kad viešosios investicijos turėtų kuo didesnį sverto poveikį, t. y. jos turi paskatinti dideles privačias investicijas,
· ensure that public investment has the best possible leverage effect, thus generating substantial private investment,
· atsižvelgti į novatoriškų MVĮ, kurios neturi nuosavo kapitalo ar turto, kuris reikalingas siekiant gauti finansavimą skolinantis, specifinius poreikius,
· take account of the specific needs of innovative SMEs, which do not have the equity or assets required in order to raise funds through loans,
· skatinti Europos mokslinių tyrimų rezultatų komercinį naudojimą ir technologijų perdavimą MVĮ, taip pat
· foster the commercialisation of European research findings, as well as technology transfers to SMEs ,and
· remti Europos investicijų banko veiksmus,
· support action by the European Investment Bank,
be to, jos turi būti taikomos šių priemonių pavidalu:
and must take the form of the following instruments:
· per Europos inovacijų finansavimo fondą (EIFF), kurio vaidmuo būtų rizikingų kapitalo investicijų principu teikiamos investicijos įmonės veiklos pradžios ir vystymo etapams,
· a European Innovation Financing Fund (EIFF), the role of which would be to invest in the start-up and development phases, on a risk-capital basis,
· per Europos patentų fondą, skirtą palengvinti technologijų perdavimą iš mokslinių tyrimų centrų į įmones, ypač novatoriškas MVĮ,
· a European patents fund to facilitate technology transfers between research centres and businesses, in particular innovative SMEs,
· per palankesnėmis nei rinkos sąlygomis teikiamas paskolas;
· loans on more favourable terms than those obtainable on the market;
53. ragina pramonę dalyvauti diegiant ekologines inovacijas siekiant sukurti daugiau darbo vietų; todėl pažymi, kad norint sėkmingai strategiją, kuria siekiama plėtoti išteklių požiūriu veiksmingą ekonomiką ir tvarios pramonės šakas, bus itin svarbu informuoti verslininkus apie naujas verslo galimybes;
Calls for industry to be involved in eco-innovation to boost its employment potential; notes, in this regard, that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries;
56. primena, kad viešieji pirkimai Europos Sąjungoje sudaro 17 proc.
Calls for particular attention to be paid to support for innovation in effective and sustainable use of raw materials;
58. mano, kad reikėtų pakankamai įvertinti viešųjų pirkimų svarbą skatinant sukurti inovacinį pramonės pagrindą; taigi ragina valstybes nares išnaudoti visą ikiprekybinių viešųjų pirkimų potencialą kaip inovacijų skatinimo ir MVĮ dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose gerinimo priemonę, kuri padeda nustatyti ir veiksmingai skatinti Europos verslo eksperimentines rinkas;
Considers that the importance of public procurement in stimulating an innovative industrial base should not be underestimated; calls in this regard on the EU Member States to exploit the full potential of pre-commercial procurement as a driver of innovation and as a tool for improving SME participation in public procurement, with the effect of identifying and effectively stimulating lead markets for European business;
· aiškios išteklių apibrėžties atsižvelgiant į visus jų aspektus nustatymą,
· drawing up a clear definition of resources in all their facets,
· aiškių „nuo lopšio iki lopšio“ modelio rodiklių, skirtų išteklių produktyvumo priežiūrai, parengimą ir, prireikus, tolesnį atitinkamų standartų ir gairių tobulinimą, taip pat naujų metodų prototipų kūrimą,
· developing clear cradle-to-cradle indicators for monitoring resource productivity and, if necessary, further developing corresponding standards, guidelines and prototype development of new approaches,
· tikslinių rodiklių ir priemonių, kurios padėtų gerinti ES išteklių produktyvumą, ilgalaikiškumą, pakartotinį panaudojimą, perdirbimą bei pakartotinį apdirbimą, nustatymą, taip pat uždaro ciklo pramoninės gamybos sistemų sukūrimą,
· indentifying targets and instruments that would enhance the EU’s resource productivity, durability and reuse, recycling and remanufacturing and the development of closed-loop industrial production systems,
· paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant pagerinti gaminių ir jų sudėtinių medžiagų perdirbimo galimybes, taip pat paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant sukurti uždarus gamybos procesus, užtikrinančius kuo mažesnius atliekų ir sunaudotos energijos srautus,
· supporting R&D on improving recyclability of products and their material contents, and supporting R&D on developing closed industrial processes with minimum levels of wasted material and energy flows,
· naujų metodų, pvz., susitarimų dėl išteklių, prototipų vystymą,
· prototype development of new approaches, such as resource contracting,
· geriausių praktinių sprendimų sklaidą ir efektyvaus išteklių naudojimo tinklų, ypač skirtų tiekimo grandinėms ir MVĮ, skatinimą bei efektyvaus produktų, kuriais tobulinamas gamybos procesas, naudojimo agentūras,
· disseminating best-practice solutions and promoting resource efficiency networks, in particular targeting supply chains and SMEs, and support materials efficiency agencies,
· MVĮ palankaus įmonių tvarumo ataskaitos, kurioje analizuojamas „ekologinis bagažas“ ir taip sutaupoma lėšų bei padidinamas įmonių konkurencingumas, be to, kartu pateikiamos, standartizuojamos savanoriškos aplinkosaugos vadybos sistemos (pvz., ISO 14001 ar EMAS) ir skatinamas jų naudojimas, standarto parengimą,
· developing an SME-friendly standard form of business sustainability report which will analyse the ‘environmental rucksack’ – resulting in economies and making firms more competitive in consequence – and group together, standardise and promote the use of voluntary environmental management systems such as ISO 14001 or EMAS,
· nacionalinių iniciatyvų dėl žaliavų įtraukimą ir atsižvelgimą į jas;
· incorporation of and respect for national raw material initiatives;
· reguliariai atliekamus numatomos žaliavų ir retųjų metalų paklausos, svarbos ir grėsmių tiekimui poveikio (įskaitant galimą stygių, kainų didėjimą ir t. t.), taip pat pasekmių ES ekonomikai apskritai ir verslui konkrečiai vertinimus, nuolat atnaujinant stebimų žaliavų ir retųjų metalų sąrašą;
· regular impact assessments of anticipated demand for – and criticality and supply risks of – raw materials and rare earths (including potential shortages, price increases, etc.) and the consequences for the EU economy in general and businesses in particular, with regular updates to the list of raw materials and rare earths covered,
· produkcijos iš trečiųjų šalių prognozių ir pasaulio žaliavų rinkų veikimo sąlygų stebėseną,
· monitoring production forecasts from third countries and the operating conditions of the global markets in raw materials,
· intensyvesnį žaliavų utilizavimą ir pakartotinį naudojimą taikant: plataus užmojo, bet tikroviškų perdirbimo taisyklių, planų, standartų ir paskatų nustatymą ir įgyvendinimą, griežtą pagrindų direktyvos dėl atliekų bei atliekų, kurios gali būti naudojamos žaliavoms, utilizavimo ir eksporto taisyklių įgyvendinimą, taip pat tinkamą paramą moksliniams tyrimams (derėtų paprašyti Komisijos apsvarstyti galimybę šiam tikslui toliau naudoti gamintojo atsakomybės koncepciją),
· intensification of raw material recovery and reuse by means of: setting and implementing ambitious though realistic recycling rules, plans, standards and incentives, strict implementation of the Waste Framework Directive and of rules on recovery of waste and exporting waste that can be a source of raw materials and an appropriate support of research the Commission should be asked to consider the further use of the producer responsibility concept in support of this goal),
· mokslinių tyrimų stiprinimą retųjų žaliavų pakaitalų srityje, išteklių, apibrėžiamų kaip retosios žaliavos, įvertinimą ir šių žaliavų tiekimo strategijos parengimą,
· more research on substitutes for scarce raw materials, consideration of resources defined as ‘scarce raw materials’ and the establishment of a strategy for supplying the latter,
· optimalų ES turimų žaliavų panaudojimą ir geresnę prieigą prie jų, tam, be kita ko, reikia kuo greičiau sukurti Europos geologinę informacinę sistemą ir bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikta ES turimų žaliavų, mineralų ir perdirbamų gamtinių išteklių apžvalga,
· optimal utilisation of and improved access to raw materials available in the EU, calling among other things for the rapid introduction of a European geo-information system and a common database that gives an overview of the raw materials, minerals and recyclable natural resources available in the EU,
· nešališko sąžiningais laisvos prekybos susitarimais bei strategine partneryste paremtą žaliavų tiekimo užtikrinimą, taip pat naujų partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymą siekiant užtikrinti pakankamą tiekimą, tačiau tik tais atvejais, kai tai visapusiškai suderinama su ekonominės partnerystės susitarimuose numatytais vystimosi tikslais,
· ensuring fair access to raw materials and rare earths through free and fair trade agreements and strategic partnerships and through the conclusion of economic partnership agreements with third countries with a view to obtaining adequate supplies, but only when this is fully compatible with the development objectives of EPAs,
· intensyvesnį keitimąsi nuomonėmis dėl prieigos prie žaliavų vykstant dvišaliams dialogams su partneriais, pvz., su Japonija ir JAV, taip pat su pagrindinėmis žaliavomis aprūpinančiomis šalimis, pvz., Kinija ir Rusija,
· intensifying exchanges with partners such as Japan and the US on access to raw materials though bilateral dialogues but also with key raw materials producing countries such as China and Russia,
· kai pagrįsta – pastangas pasitelkus PPO išspręsti ginčus dėl Europos pramonei strategiškai svarbių žaliavų,
· when justified, efforts to resolve through the WTO disputes concerning raw materials of strategic importance to European industry,
· reguliarų ir aktyvesnį dialogą dėl žaliavų ir retųjų elementų su Afrikos šalimis,
· a regular and more proactive dialogue with African countries on raw materials and rare earths,
· konsultacijų su trečiosiomis šalimis, dėl kurių politikos iškraipoma tarptautinė žaliavų rinka, inicijavimą siekiant, kad nebūtų imamasi diskriminacinės politikos, kuri kenkia rinkos ekonomikai,
· initiation of consultations with third countries whose policies cause distortion on international raw materials markets, in order to discourage discriminatory policies which damage the market economy,
· pagerintą prieigą prie atsinaujinančių žaliavų, skirtų naudoti pramonėje, ir diskriminacijos Europos teisės aktuose, dėl kurios užkertamas kelias platesnio šių medžiagų naudojimo galimybėms, panaikinimą;
· improved access to renewable raw materials for use by industry and elimination of discrimination in European law which prevents wider use of these materials;
· priemones, skirtas kovoti su didėjančiu nacionalinių oligopolijų ir monopolijų, taip pat transnacionalinių korporacijų dominavimu mineralinių ir energijos žaliavų gavybos ir pusgaminių gamybos, taip pat prekybos jais rinkoje,
· measures to counter the growing market domination by national oligopolies and monopolies and transnational corporations as regards the extraction of mineral and energy raw materials and the manufacture of semi-finished goods, as well as trade therein,
· dėmesį biomasės, ne tik kaip atsinaujinančios energijos šaltinio, bet ir kaip žaliavos pramonei, naudojimui stiprinant tvarumo kriterijus ir vengiant rinką iškraipančių priemonių,
· paying attention to the use of biomass not only as a renewable energy but also as a raw material for industry, promoting sustainability criteria and avoiding market distorting measures,
· nepaprastosios padėties planą tuo atveju, jei staiga dėl įvairių priežasčių nebūtų tiekiamos svarbios žaliavos.
· a contingency plan in the event of a sudden interruption in supplies of vital raw materials for a variety of reasons,
· paramą mažoms ir vidutinėms įmonėms, naudojančioms vietines žaliavas, įskaitant žemės ūkio ir miškų ūkio žaliavas;
· support for small and medium-sized enterprises using local raw materials, including agricultural and forestry raw materials;
· institucionalizuotą atitinkamų valdžios institucijų, verslo institucijų ir socialinių partnerių dialogą, siekiant peržiūrėti mokymo programas, kad į jas būtų įtraukta verslumo kultūra ir daugiau žinių apie įmones, taip pat sukurti veiksmingus perėjimo iš mokyklos į darbo rinką būdus, ypač skatinant propaguoti asmenų judumo programas, pvz., programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir programą „Erasmus besimokantiesiems amato“,
· an institutionalised dialogue between the relevant authorities, representatives of businesses and the social partners with a view to reviewing syllabuses, so as to include the entrepreneurial spirit and increase awareness of business, and devising effective ways of completing the transition between education and profession, particularly encouraging the promotion of individual mobility programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ and ‘Erasmus for Apprentices’,
· Europos mastu didinamas galimybes mokytis darbe siekiant glaudžiau susieti profesinio mokymo sistemas ir darbo rinką ir profesinio mokymo patrauklumo visoje Europoje didinimą užtikrinant daugiau galimybių profesinį mokymą baigusiems asmenims mokytis aukštojoje mokykloje,
· both strengthening work-based learning throughout Europe in order to link vocational training systems more closely to the labour market, and enhancing the appeal of vocational training throughout Europe with higher education permeability for vocational training graduates,