natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. ragina valstybes nares skatinti bendroves į savo politiką, ypač personalo politiką, integruoti amžiaus valdymo principus ir priemones, priimti skirtingo amžiaus ir lyčių darbuotojams palankios darbo vietos politiką, labiau pripažinti ir gerbti vyresnio amžiaus darbuotojų moterų žinias bei patirtį ir plėtoti patikimą ir skaidrią informacijos politiką, pagal kurią būtų sukurtos sąlygos vyresnio amžiaus darbuotojams gauti reikiamos informacijos ir tinkamai pasirengti pensijai; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares tobulinti sankcijų darbdaviams už vyresnių darbuotojų moterų diskriminavimą taikymo tvarką; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu įtraukti šias priemones į Smulkiojo verslo aktą;
Calls on the Member States to encourage companies to integrate age management principles and tools into their policy, particularly their staff policy, to adopt an ‘age-friendly and gender-sensitive’ policy in workplaces, to give the accumulated knowledge and experience of their older female employees more recognition and respect, and to develop a reliable, transparent information policy that gives older employees the opportunity to prepare for retirement in full knowledge of the facts; further calls on the Commission and the Member States to improve the procedures for imposing penalties on employers who discriminate against older female employees; draws attention to the need to include these policies in the Small Business Act;
25. ragina valstybes nares paspartinti pažangą siekiant atsižvelgti į šeimų, kurios turi prisiimti atsakomybę už išlaikomus asmenis, poreikius ir ragina Komisiją toliau remti priežiūros paslaugų įstaigų plėtrą naudojant struktūrinius fondus;
Calls on the Member States to step up progress towards meeting the needs of families who have to take on responsibility for dependants and calls on the Commission to continue to support the development of care structures making use of the Structural Funds;
27. pabrėžia, kad darbo dienomis, kai dirbama visą dieną, būtina teikti pakankamai aukštos kokybės vaikų, pagyvenusių asmenų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugas už prieinamą kainą, kad moterys, norėdamos patenkinti nuo jų priklausomų asmenų poreikius, nebūtų priverstos laikinai nutraukti darbo, jį mesti arba sutrumpinti;
Points to the need to make sufficient provision of an appropriately high standard for care services for children, older people and other dependent persons, which should be offered at affordable prices and compatible with full-time working so as to ensure that women will not be obliged to interrupt, abandon or cut short their careers in order to look after the needs of dependants in their care;
34. prašo valstybių narių ištirti įvairias apgyvendinimo galimybes ir svarstyti galimybę remti visuomenės grupes ir organizacijas, siekiant kovoti su vyresnių moterų izoliacija ir kurti palankią aplinką skirtingų kartų solidarumui;
Asks the Member States to consider exploring a range of accommodation options and supporting community groups and organisations as a way of combating isolation among elderly women and creating a favourable environment for intergenerational solidarity;
37. ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti amžiaus ir lyties aspektų integravimo į gydomąją ir palaikomąją sveikatos priežiūrą svarbą; ragina valstybes nares plačiau tyrinėti su lytimi susijusias ligas, įskaitant šių ligų priežasčių, galimos prevencijos ir gydymo mokslinius tyrimus;
Encourages the Commission and the Member States to recognise the importance of gender- and age-sensitive curative and palliative health care; calls on the Member States to expand research into gender-related diseases, including research into the causes, possible prevention and treatments of these diseases;
Moterys sudaro ne mažiau nei 50 proc. bet kurios ES šalies gyventojų, todėl jos yra svarbi darbo jėgos dalis.
Women comprise no less than 50% of the population in any EU country, therefore women are a significant sector of the work force.
Be to, Europoje yra didžiausias pasaulyje pagyvenusių moterų procentas.
What’s more, Europe has the highest proportion of older women in the world.
Vienas iš strategijos „Europa 2020“ tikslų – kovoti su skurdu ir skatinti užimtumą, padidinant užimtumo lygį iki 75 proc., o skurstančiųjų sumažinant 20 mln.
One of the goals of the Europe 2020 Strategy is to combat poverty and promote employment by increasing the rate of employment to 75% and reducing the poverty by 20 million.
Pagyvenę žmonės sudaro didelę ir vis didėjančią ES gyventojų dalį.
Older people are a large and growing section of the EU’s population.
Europos gyventojams vis senėjant, užtikrinti tvarias pensijas tapo dideliu uždaviniu dėl mažo gimstamumo, mažėjančio darbo jėgos kiekio ir didėjančio sveikų ir ilgai gyvenančių pensininkų skaičiaus.
As Europe’s populations became increasingly old, it is a huge challenge to ensure sustainable pensions because of low birth rates, shrinking workforce and growing number of healthy and long-lived pensioners.
Pagyvenę žmonės yra didžiulis kultūrinis, socialinis ir profesinis išteklius.
Older people represent an enormous cultural, social and professional resource.
Jų nepaliaujamas indėlis visuomenėje, dažnai neapmokamas, pernelyg dažnai nepastebimas, o jų potencialas labiau įsitraukti ir daugiau prisidėti lieka nepanaudotas.
Their ongoing contribution to society, often in an unpaid capacity, is too often overlooked, and their potential for wider involvement and contribution left untapped.
Be to, per kelerius metus iš darbo rinkos pasitrauks karta, gimusi per demografinį sprogimą po Antrojo pasaulinio karo.
What’s more, World War II baby boom generation will leave the labour market within the next years.
Jei norime pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, tai yra paskutinė galimybė išlaikyti juos darbo rinkoje.
If we want to fulfil the Europe 2020 targets, this is the last chance to keep them in the labour market.
Šios kartos užimtumo lygis 37 proc., o skurdo lygis šioje kartoje yra didžiausias, todėl ji turi didžiulį potencialą pasiekti 75 proc. užimtumo lygio tikslą, taip pat susidoroti su skurdu, užsitikrinant didesnę pensiją.
This generation has a 37% employment rate and poverty rate is the most expended among this generation, therefore they embody a huge potential to meet the 75% employment target and also to tackle poverty by ensuring a higher pension.
Plačiai paplitęs nuogąstavimas, kad pagyvenę žmonės tampa sunkia našta jaunesniems darbingo amžiaus žmonėms ir dėl to galėtų kilti įtampa tarp skirtingų kartų atstovų.
There is a generally spread fear that the older generation is becoming a heavy burden on younger and working-age people and this could result in tensions between generations.
Todėl sprendžiant demografines senėjimo problemas ir išlaikant kartų tarpusavio solidarumą svarbiausia užtikrinti, kad žmonės ilgiau liktų darbo rinkoje ir būtų sveiki, aktyvūs ir ilgiau savarankiški išėję į pensiją.
A key opportunity for tackling the challenge of demographic ageing and preserving intergenerational solidarity consists among others in ensuring that people stay longer on the labour market and remain healthy, active and autonomous for longer after they retire.
Kartų solidarumas jau seniai yra svarbus ES darbotvarkės klausimas tiek nustatant politiką, tiek didinant informuotumą.
The solidarity between generations has long been high on the EU agenda, both in terms of policy-making and of awareness-raising.
Moterys darbo rinkoje
Women on the labour marke t
Pagyvenusios moterys susiduria su mažiausiai dvilype diskriminacija darbo rinkoje, kurios pagrindas – lytis ir amžius, be to, jos yra labiau pažeidžiamos darbo rinkoje dėl moterims būdingos karjeros trajektorijos.
Older women face at least a twofold discrimination in the labour market based on gender and age, combined with their greater vulnerability in the labour market caused by women-specific work trajectories.
55–64 metų amžiaus moterų užimtumo lygis 2009 m. buvo 37,8 proc., o tokio paties amžiaus vyrų – 54,8 proc.
The employment rate of women between 55-64 years was 37.8% in 2009 compared to 54.8% of men of same age.
Moterų nedarbo lygis 21 valstybėje narėje yra didesnis nei vyrų ir, nors 12 valstybių narių ilgalaikio vyrų nedarbo lygis yra didesnis nei moterų, labiau tikėtina, kad moterų nedarbas dažniau slepiamas kaip „neveiklumas“, jei jos ištekėjusios ar turi vaikų.
The unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States, and even though the long-term unemployment rate is higher for men than for women in 12 countries, women’s unemployment is more likely to be hidden as ‘inactivity’ if they are married or have children.
Darbas ne visą darbo dieną tarp moterų yra paplitęs keturis kartus labiau nei tarp vyrų, o pagyvenusios moterys darbuotojos sudaro didžiausią ne visą darbo dieną dirbančiųjų dalį, jų yra 37 proc., atitinkamai pagyvenusių vyrų – 12 proc.
The incidence of part-time work is four times higher among women than men, while older female workers show the highest proportion of part-time employment at 37% compared with 12% of older men.
Be to, vyresniame amžiuje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra gerokai didesnis nei darbo karjeros pradžioje.
Furthermore, gender pay gap is much higher at older age than at the beginning of the working career.
Jis atspindi karjeros pertraukas, kurias turi padaryti moterys, ypač dėl gimdymo.
It reflects the career breaks women need to make, in particular due to giving birth.
Be to, moterims, ypač brandaus amžiaus moterims, apskritai yra mažiau galimybių mokytis, todėl joms itin sunku prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių.
In addition, there are fewer learning opportunities for women in general, in particular for mature women, making the adaptation to labour demand extremely difficult.
Taigi, mokymas ir naujų įgūdžių lavinimas gali padėti pagyvenusioms moterims aktyviau dalyvauti darbo rinkoje.
Training and the development of new skills may thus help elderly women to participate more fully in the labour market.
Vyresniame amžiuje lyčių skirtumai daugiausia susidaro dėl darbo rinkos nepalankumo moterims, sukaupto ankstesniuose jų gyvenimo etapuose, dėl to net ir dirbdamos jos negali išbristi iš skurdo, anksti išeina į pensiją ir nutraukia veiklą, nuolat dirba darbus, kuriems reikia mažai įgūdžių ir kurie menkai apmokami.
In seniority, gender differences are mainly the results of the labour market disadvantage women accumulated in their earlier stages of the life cycle, which leads to the persistency of in-work poverty, to early retirement and inactivity, and to the permanence in low-skilled and low-paid jobs.
Moterų karjera dažniau yra lėtesnė, trumpesnė ir (arba) pertraukiama ir jos vidutiniškai uždirba mažiau nei vyrai.
Women have a greater likelihood for slower, shorter and/or interrupted careers and on average lower earnings than men.
Lyčių skirtumai socialinės ir ekonominės padėties požiūriu iš dalies yra įsišakniję tradicinio darbo pasidalijimo tarp lyčių srityje, kai vyrai prisiima pagrindinę atsakomybę už šeimos išlaikymą, o moterys – už neapmokamus namų ruošos darbus ir rūpinimąsi šeima, kuris turi didžiulę įtaką vyrų ir moterų galimybėms sukaupti teisę gauti pensiją pensiniame amžiuje.
The gender differences in socio-economic status are partially rooted in the traditional gender division of labour, where men bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, which has a huge impact on men’s and women’s ability to accumulate social security entitlements for their pension age.
Dažnai moterys susiduria su nepalankia padėtimi darbo rinkoje, ypač dėl savo dažnai neapmokamų priežiūros pareigų, dėl to blogėja jų teisės į pensiją.
Often, women face disadvantages in the labour market, in particular because of their, often unpaid, care responsibilities, what results in penalising them in their pension entitlements.
Tai, kad moterys per visą gyvenimą uždirba mažiau, turi įtakos jų pensijoms, kai pensijų sistemos grindžiamos individualiomis pajamomis ir darbo stažu, taip padidėja skurdo senatvėje rizika.
The lower lifetime earnings of women impacts on their pensions in schemes built on individual earnings and employment records, thus increasing risks of old age poverty.
Be to, tikėtina moterų gyvenimo trukmė yra ilgesnė, todėl tarp pagyvenusių žmonių moterų yra daugiau.
In addition, women have a longer life expectancy, because of which they predominate among the elderly.
Todėl moterys dažnai sudaro didžiąją dalį izoliuotų pagyvenusių asmenų ir jų skaičius didėja.
This leads to the fact that women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly.
Našlėms ir vienišoms pagyvenusioms moterims apskritai kyla labai didelė skurdo, izoliacijos ir socialinės atskirties rizika.
Widows and lone elderly women in general are at a high risk of poverty, isolation and social exclusion.
Apie vyresnių nei 50 metų moterų diskriminaciją darbo rinkoje pranešama dažniau nei kitose amžiaus grupėse, o jos formos gali būti įvairios.
Age discrimination of women over 50 in the labour market is reported more frequently than in other age groups and may take different forms.
Mokymosi galimybių trūkumo ir pasenusių įgūdžių problemos yra ypač aktualios vyresnėms moterims, nes jos dažniau daro karjeros pertraukas dėl su šeima susijusių pareigų, o jų išsilavinimo lygis yra žemesnis nei tokio paties amžiaus vyrų.
The issues of lack of training opportunities and skill obsolescence are particularly relevant for older women, due to more frequent career breaks caused by family related responsibilities and by the lower level of educational attainment compared with men of the same age.
Be to, dėl sveikatos problemų ir pasenusių įgūdžių jos galbūt negali dirbti įprastų darbo valandų, dirbti įprastomis darbo sąlygomis ir dirbti našiai.
Moreover, health-related problems and skill obsolescence may prevent them from sustaining standard working hours, performing within normal working arrangements and exerting a good labour productivity.
Dėl visų šių veiksnių pagyvenusios moterys skatinamos arba yra priverstos anksti išeiti į pensiją ir nedirbti.
All these factors may induce or force the elderly to early retirement and inactivity.
Nors lyčių nelygybės darbo rinkoje modeliai ir priežastys yra glaudžiai susiję su gyvenimo raidos ciklais ir gyvenimo raida pagrįstas požiūris į darbą plačiai pripažįstamas daugumoje ES šalių, didžioji dalis lyčių lygybę skatinančios aktyvios darbo rinkos politikos orientuota į suaugusias moteris ir vyrus, dažnai neatsižvelgiant į nepalankią jaunų ir senų moterų padėtį, palyginti su tokio paties amžiaus vyrais.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
Nors dauguma valstybių narių pripažįsta, kad vyresnių moterų padėtis įtraukties į darbo rinką požiūriu yra nepalanki, priemonėse, kurių pastaraisiais metais imtasi dėl vyresnių darbuotojų, apskritai arba nėra aiškiai integruojamas lyčių aspektas arba iš esmės nepaisoma skirtingos pagyvenusių vyrų ir moterų padėties.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.
Požiūris į aktyvų senėjimą kol kas daugiausia buvo orientuotas į pagyvenusių darbuotojų galimybes įsidarbinti, todėl jo laikantis daugiausia dėmesio buvo skiriama pensijų ir socialinės apsaugos reformoms, pagrindinis jo tikslas buvo įstatymais atidėti pensinį amžių.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
Tačiau daugumos priemonių pagrindas yra vyriškoji karjeros ir išėjimo į pensiją trajektorija, jose nėra aiškiai integruoto lyčių aspekto.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Taigi, moterų užimtumui būdingos pasikartojančios karjeros pertraukos, darbas ne visą darbo dieną ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, todėl vyresniame amžiuje jos gali tapti daugialypės diskriminacijos objektu.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
Pavyzdžiui, darbo rinkoje moterys dažnai laikomos senomis nuo daug jaunesnio amžiaus nei vyrai, o priežiūros našta gali sudaryti didelių kliūčių pagyvenusioms moterims įsidarbinti.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
Tad vis dar reikia kurti sisteminį ir visapusišką požiūrį į aktyvią darbo rinkos politiką, įskaitant specialias sveikatos ir saugos priemones darbo vietose, į kurias būtų aiškiai integruotas lyčių aspektas.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Siekiant geriau suprasti padėtį ir sunkumus, taip pat numatyti tendencijas, reikia rinkti ir analizuoti palyginamus lyčiai ir amžiai būdingus duomenis.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Nors pagyvenę vyrai iš darbo rinkos dažniausiai pasitraukia išeidami į pensiją, moterų atveju priežastys įvairesnės.
Although retirement is the main reason for older men to be outside the labour market, the picture is more mixed for older women.
Svarbesnė nei išėjimas į pensiją jų nedalyvavimo darbo rinkoje priežastis yra asmeninės arba šeimos pareigos.
For them personal or family responsibilities are a more important reason for the non-participation than retirement.
Aktyvus pagyvenusių žmonių dalyvavimas darbo rinkoje galėtų gerokai išaugti, jei būtų atsisakyta privalomo išėjimo į pensiją praktikos, būtų teikiama daugiau priežiūros galimybių, ypač pagyvenusioms moterims, ir būtų atkreiptas dėmesys į neigiamą kai kurių vyresnių darbuotojų savo perspektyvų darbo rinkoje suvokimą.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Reikėtų apsvarstyti tinkamų įsidarbinimo galimybių ir tinkamų darbo ir įdarbinimo sąlygų sukūrimą, kad pagyvenę darbuotojai būtų skatinami ilgiau dirbti.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Įdomu tai, kad šalyse, kuriose daugiau moterų dirba, taip pat didesnis gimstamumas, todėl darytina prielaida, kad pasiekti tinkamą moterų darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą gali būti svarbu tiek tam, kad daugiau moterų dirbtų, tiek santykinai dideliam gimstamumui pasiekti.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Taigi, vis dar įprastas yra perėjimas iš darbo visą darbo dieną į vien pensiją.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Moterys kaip slaugytojos
Woman as care-givers
Vyresnių moterų indėlis visuomenėje svarbus daugeliu aspektų – jos pasisiūlo padėti savo vaikams ir vaikaičiams, taip pat tėvams, jos yra pagrindinės slaugytojos ir prižiūrėtojos ir dirba savanorišku pagrindu, tačiau pagyvenusių žmonių kaip slaugytojų vaidmuo nėra pakankamai vertinamas.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Ilgalaikės priežiūros klausimas yra itin svarbus lyčių aspektui, nes daugumoje Europos šalių moterys sudaro didžiąją tiek priežiūros gavėjų (dėl savo apskritai ilgesnės tikėtinos gyvenimo trukmės), tiek priežiūros teikėjų (paprastai neapmokamos, neoficialios priežiūros, kuri dažnai turi įtakos jų gyvenimo kokybei) dalį.
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
Daugumą pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų slaugytojų sudaro moterys, o dėl gyventojų senėjimo moterims tenkanti priežiūros našta vis didėja, tai turi įtakos ir jų gyvenimo kokybei.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
Vis didesnei Europos gyventojų daliai reikia pagalbos kasdieniame gyvenime ir šią pagalbą labai dažnai teikia moterys savanorišku pagrindu.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
Kartais dėl to, kad reikia nuolatinės pagalbos, prižiūrintis asmuo gali būti priverstas išeiti iš darbo.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Kadangi šeimos prižiūrėtojos daugiausia yra vyresnės nei 50 metų amžiaus moterys, kurių užimtumo lygis vis dar gerokai mažesnis nei ES tikslai, norint pagerinti jų užimtumo galimybes reikia naujų politikos krypčių ir išteklių, kurie leistų joms suderinti darbą ir šeimos gyvenimą ir skatintų kartų solidarumą šeimose.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Moterys dažnai sudaro didžiąją dalį izoliuotų pagyvenusių asmenų ir jų skaičius auga – taip nutinka dėl didėjančio ištuokų skaičiaus ir trumpesnės vyrų gyvenimo trukmės.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Našlėms ir vienišoms pagyvenusioms moterims apskritai kyla didesnė skurdo, izoliacijos ir socialinės atskirties rizika.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
OECD duomenimis, neoficialius slaugytojus ir prižiūrėtojus galima suskirstyti į tris kategorijas.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
Pirmajai kategorijai priskiriami giminaičiai, draugai ar savanoriai, kurie negauna jokios kompensacijos už savo veiklą.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
Į antrąją kategoriją patenka neoficialūs slaugytojai ir prižiūrėtojai, kurie gauna išmokas grynaisiais pagal išmokų grynaisiais programas ir vartotojų pasirinkimo programas.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
Tai paprastai būna giminaičiai arba draugai.
They are usually relatives or friends.
Paskutinioji kategorija apima neoficialius slaugytojus ir prižiūrėtojus, kurie nedeklaravo savo veiklos ir veikia neteisėtai.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.