natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paprastai šiai paukščių rūšiai, kaip ir visoms kitoms gamtoje aptinkamoms rūšims, taikoma beveik neribota apsauga, nes draudžiama tyčia juos žudyti ar gaudyti, tyčia gadinti ar naikinti jų lizdus ir kiaušinius, tyčia paukščius trikdyti, ypač jų perėjimo metu.
Like all other naturally occurring species, the genus as a rule enjoys virtually complete protection, for example as a result of the ban on deliberately trapping or killing them, deliberately damaging or destroying their nests or eggs, or deliberately disturbing them, particularly during the breeding season.
Vis dėlto norint gauti tokį išimtinį leidimą būtina pateikti pagrįstus įrodymus, kad gresia „didelė žala“
In order for such a derogation to be permitted, however, clear proof must be provided that there is a danger of ‘serious damage’
Nors dažnai ir noriai reikalaujama pateikti moksliškai pagrįstus patirtos žalos įrodymus, tačiau tai nėra būtina kiekvienu atveju ir ypač tada, kai žala jau padaryta.
While production of 'scientific proof' of damage having occurred is often and keenly called for, it is not needed in every individual case and certainly not where damage has already occurred.
Remiantis direktyva pakaktų įtikinamų duomenų, kad gresia didelės žalos pavojus .
Under the terms of the Directive it would be sufficient to have plausible indicators that the danger of serious damage existed.
Tačiau įvertinti pagrindimus – tai atsakingų tarnybų kompetencija. .
However, it would be for the competent authorities to judge the validity of the case. .
Jei trūksta pagrįstų žalos, daromos žuvininkystei ir laukiniams gyvūnams bei augalams, įrodymų, kurie pateisintų nukrypti leidžiančias nuostatas, tokie veiksmai prieštarauja Paukščių apsaugos direktyvai.
In the absence of conclusive evidence of damage to fishing grounds and to wild fauna and flora which would justify a derogation, such actions would violate the Wild Birds Directive.
Tam tikros paukščių rūšies daroma „didelė žala“ praktikoje aiškinama skirtingai, todėl šią sąvoką būtina aiškiau apibrėžti.
In practice it seems that the concept of ‘serious damage’ caused by a bird species is interpreted in different ways, and a clearer definition of it is therefore required.
Valstybėms narėms arba jų žemėms ir regionams tenka atsakomybė tvirtinti vietos arba regionų lygmens priemones, skirtas kormoranų daromai žalai riboti.
Member States or their Länder and regions are therefore responsible for approving local or regional measures to reduce damage by cormorants.
Galima pateikti įvairių pastaraisiais metais ribotą laiką arba tam tikroje teritorijoje taikytų priemonių pavyzdžių: leidimai šaudyti, galioję tam tikrose teritorijose (Švedijoje, Lenkijoje, Italijoje, Danijoje, Vokietijoje, Austrijoje) arba tam tikrais laikotarpiais (Rumunijoje, Estijoje), arba pagal nustatytas kvotas (Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje, Slovėnijoje), be to, kai kuriais atvejais išduodami leidimai taikyti priemones perinčių paukščių kolonijose (medžių, kuriuose yra lizdų, kirtimas, kiaušinių vaisingumo naikinimas).
In recent years there have been various examples restricted in space or time: e.g. shooting permits for certain areas (Sweden, Poland, Italy, Denmark, Germany, Austria), for certain periods (Romania, Estonia) or for fixed quotas (France, United Kingdom, Slovenia); in particular cases approval has also been granted for intervention in breeding colonies (felling of nesting trees, rendering eggs infertile).
Tačiau kai kuriose valstybėse narėse, kuriose taip pat yra svarbių perėjimo vietovių (pvz., Nyderlanduose, Suomijoje, Belgijoje), neleidžiama imtis jokių kovos su kormoranais priemonių netgi jei daroma akivaizdi žala.
In some Member States which are also important as breeding areas (e.g. the Netherlands, Finland, Belgium), on the other hand, no measures of any kind are permitted against cormorants, even where manifest damage is occurring.
Pranešėjas mano, kad nors pirminė atsakomybė šioje srityje tenka valstybėms narėms ir joms pavaldžioms institucijoms, tačiau, kaip įrodyta, taikant vien tik vietos ir (arba) valstybių narių priemones neįmanoma tvariai mažinti kormoranų poveikio Europos žuvų ištekliams ir žuvininkystei.
The rapporteur considers that, although primary responsibility in this field rests with Member States and their regional or local authorities, it has already been demonstrated that purely local and/or national measures are not capable of reducing for any length of time the impact of cormorants on European fish stocks and fishing.
Todėl bendra ir teisiškai privalomo pobūdžio koncepcija, priimtina ir taikoma visoje Europoje, yra ne tik sveikintina, bet ir būtina, be to, visoms suinteresuotosioms šalims ji užtikrintų didesnį teisinį aiškumą.
A common, legally binding approach which is accepted and applied throughout Europe would therefore not only be desirable but absolutely essential, and would also have the advantage of creating greater legal certainty for all interest groups concerned.
Toks planas, žinoma, padėtų užtikrinti, kad bus siekiama pagrindinių šioje direktyvoje numatytų apsaugos tikslų, ypač užtikrinti gerą šios paukščių rūšies „apsaugos būklę“.
Such a plan would, after all, naturally guarantee the central conservation aims of the Directive, particularly the ‘good conservation status’ of the genus.
Reguliuoti kormoranų populiaciją nėra savaiminis tikslas, o siekiama skirtingų, tačiau visiškai teisėtų tikslų pusiausvyros tvaraus žuvų išteklių naudojimo požiūriu, t. y. viena vertus, paukščių apsaugos ir paukščių bei žuvų įvairovės išsaugojimo ir, kita vertus, teisėto žvejybos ir tvenkinių žuvininkystės įmonių intereso ūkiškai naudoti žuvų išteklius.
The aim is not to regulate the cormorant population as an end in itself but to strike a balance between different but perfectly legitimate aims, in the interests of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks on the other.
Tam būtini naujausi patikimi duomenys apie tikrąją kormoranų populiaciją, nes iki šiol turėti skaičiai ne tik labai skiriasi, bet ir dažnai susiję su skirtingais duomenimis (porūšiai, skirtingos geografinės ribos, perinčios populiacijos ir pan.).
To this end, up-to-date, reliable data on the actual cormorant populations are also needed, as the figures available so far not only seriously contradict one another, but are often based on differing criteria (sub-species, different geographical demarcations, breeding populations, etc.).
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 ir 49 straipsnius,
– having regard to Articles 6 and 49 of the Treaty on European Union,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– atsižvelgdamas į patvirtintą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų padėties, taikos ir saugumo,
– having regard to the UN Security Council Resolution 1325 (2000) on women, peace, and security,
– atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 20 d. patvirtintą Briuselio deklaraciją dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir kovos su ja,
– having regard to the Brussels Declaration on Preventing and Combating Trafficking in Human Beings adopted on 20 September 2002,
– atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. parengtas pažangos šalyse kandidatėse ir galimose šalyse kandidatėse ataskaitas,
– having regard to the Commission 2007 Progress Reports on the Candidate and Potential Candidate countries,
– atsižvelgdamas į lyčių lygybės klausimus tiriančios specialios grupės, veikiančios pagal 2004 m. patvirtinto Pietryčių Europos stabilumo pakto nuostatas, darbą ir į jos parengtą pažangos ataskaitą,
– having regard to the activities and the progress report of the Gender Task Force operational under the Stability Pact for South-Eastern Europe (2004),
– atsižvelgdamas į tyrimo „Moterų padėtis Balkanų šalyse iš lyginamosios perspektyvos“, kurį Europos Parlamento vardu atliko Marina Blagojević, išvadas (2003 m. vasario mėn., Belgradas),
– having regard to the study: Women's Situation in the Balkan Countries: comparative perspective, undertaken by Ms Marina Blagojević on behalf of the European Parliament (Belgrade, February 2003),
– atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl moterų padėties Pietryčių Europoje
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on Women in South-East Europe
OL C 157 E, 2006 7 6, p.
C 157E, 6.7.2006, p.
385. ir į savo 2007 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens socialiniame, ekonominiame ir politiniame Turkijos gyvenime
385 and its resolution of 13 February 2007 on women’s role in social, economic and political life in Turkey
– atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ( A6‑0435/2008 ) pranešimą,
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0435/2008 ),
3. pabrėžia moterų lygių teisių ir lygiaverčio jų dalyvavimo darbo rinkoje svarbą, kadangi tai būtina moterų ekonominei nepriklausomybei, nacionalinės ekonomikos augimui užtikrinti ir kovoti su skurdu, nuo kurio moterys apsaugotos mažiau negu vyrai;
Stresses the importance of women’s equal rights and equal participation in the labour market, which are indispensable for women’s economic independence, for national economic growth and for the fight against poverty, to which women are more vulnerable than men;
7. pabrėžia švietimo svarbą atsikratant su socialiniais moterų ir vyrų vaidmenimis susijusių ir kultūrinių stereotipų; pažymi, kad pati švietimo sistema turėtų būti tokia, kad asmenys nebūtų skatinami mąstyti stereotipais, taip pat ir rinkdamiesi karjerą;
Underlines the importance of education in eliminating stereotypes relating to the social roles of both women and men and cultural stereotypes and the fact that the education system itself should not promote stereotypical patterns, including in career choices;
10. su nerimu pažymi, kad, nepaisant daugumoje Balkanų šalių neseniai patvirtintos teisinės sistemos, nemažėja psichologinio smurto ir smurto šeimose problemų; todėl ragina minėtąsias šalis imtis priemonių ir steigti prieglaudas aukoms bei užtikrinti jautresnį teisėsaugos institucijų, teisės organų ir valstybės tarnautojų požiūrį į šį reiškinį;
Notes with concern that, despite the legislative framework recently put in place in most of the Balkan countries, domestic violence and verbal abuse remain present; therefore invites the countries concerned to take measures to create shelters for victims and to ensure that law enforcement institutions, legal authorities and public servants are more sensitive to this phenomenon;
12. pabrėžia informavimo kampanijų svarbą kovojant su stereotipais, su lyčių, kultūrine ir religine diskriminacija, su smurtu šeimose ir siekiant lyčių lygybės apskritai; pažymi, kad teigiamam požiūriui į moters vaidmenį ir jo įvaizdį skatinti šių kampanijų metu turėtų būti pasitelkta žiniasklaida, reklama, švietimo priemonės ir internetas;
Underlines the importance of awareness-raising campaigns in the fight against stereotypes, discrimination (gender-based, cultural, religion-based) and domestic violence, and for gender equality in general; notes that these campaigns should be complemented by the promotion of a positive picture through female role models in the media and advertising, educational materials and the internet;
15. ragina ES valstybes nares, kurios iki šiol nepriėmė nacionalinių planų JT Saugumo Tarybos rezoliucijai Nr. 1325 (2000) įgyvendinti, juos priimti ir įgyvendinti sprendžiant klausimus dėl Balkanų šalių;
Calls on all Member States which have not yet done so to accept National Plans for the implementation of UN Security Council Resolution 1325 (2000) and to implement them when dealing with the Balkan countries;
17. ragina Balkanų šalis imtis skubių veiksmų ir užkirsti kelią prostitucijai, ypač vaikų prostitucijai ir pornografijai, griežtinti bausmes už vertimą ar skatinimą verstis prostitucija ir (arba) dalyvavimą kuriant pornografinę medžiagą, taip pat bausti už vaikų pornografijos skelbimą internetu;
Calls on the Balkan countries to take urgent action to prevent prostitution, and more specifically child prostitution and pornography, to strengthen penalties for coercion into, or incitement to, prostitution and/or participation in the creation of pornographic materials, and to criminalise child pornography on the internet;
Čia galėtų būti minima ir Turkija, tačiau su ja susiję atvejai buvo išsamiai išnagrinėti kituose Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimuose (Eminės Bozkurt pranešimai INI 2004/2215 ir INI 2006/2214) ir todėl pranešėja minėtosios šalies į šį pranešimą neįtraukė. ) bei galimoms šalims kandidatėms (Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Juodkalnijai, Serbijai ir pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 Jungtinių Tautų laikinai administruojamam Kosovui).
Turkey would fit in this line but as FEMM Committee reports (INI 2004/2215 and INI 2006/2214 by Emine Bozkurt) dealt in details with this, the rapporteur did not include it here. ) and Potential Candidate countries: (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Kosovo under UNSCR 1244).
Per pastaruosius du dešimtmečius padėtis šiose šalyse labai pasikeitė.
These countries went through some dramatic changes in the last two decades.
Demokratijos stabilizacijos procesas prasidėjo, tačiau ateityje laukia dar labai daug darbų.
The process of democratic stabilization is on its way but there is still a lot of work to be done.
Todėl svarbu, kad šiame procese dalyvautų moterys.
To this end, women's participation is necessary.
Užtikrinus vienodas galimybes, jos galėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį regiono demokratizacijos ir stabilizacijos proceso metu.
Women can play a leading role in the democratisation and stabilisation process of the region only if equal chances and equal opportunities are granted to them.
Deja, nepanašu, kad minėtose šalyse šiuo metu gyvenančios moterys galėtų pasinaudoti šiomis galimybėmis.
Unfortunately, this seems not to be the case in the abovementioned countries for the moment.
Kadangi nėra patikimų ir naujausių duomenų, labai sunku vertinti, kaip susijusiose šalyse sprendžiama lyčių lygybės problema.
It is very difficult to evaluate gender equality in these countries as reliable and up-to-date data is not accessible.
Suprantama, esama tam tikrų išimčių
There are, of course, some exceptions to the rule
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Kroatijos Respublikos centrinės statistikos valdybos pranešimas „Kroatijos moterys ir vyrai 2007 m.“; „Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos moterys ir vyrai 2006 m.“; Juodkalnija:
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Republic of Croatia - Central Bureau of Statistics: Women and Men in Croatia 2007; Women and Men in Federation of Bosnia and Herzegovina 2006; Montenegro:
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm . , tačiau paprastai prieinami tik pasenę duomenys.
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm , but in most of the cases, the data available is out of date.
Pranešimas aprėpia toliau išvardytas problemines sritis, kurios moterų teisių ir lyčių lygybės požiūriais kelia didžiausią susirūpinimą.
The report covers the following areas of concern that appear to be most problematic as regards to women's rights and gender equality issues.
Moterų padėtis darbo rinkoje
Women in the labour market
Ekonominė moterų nepriklausomybė yra pagrindinis lyčių lygybės veiksnys.
Women's economic independence is a key factor in gender equality.
Moterims turėtų būti užtikrinta prieiga prie darbo rinkos ir prie patrauklių darbo vietų tokiomis pat sąlygomis, kaip ir vyrams.
Women should have equal access to labour market and quality jobs.
Visose minėtose šalyse nedarbo problemos aktualesnės moterims negu vyrams.
In all said countries more women than men face the problem of unemployment than men.
Tai nereiškia, kad moterys nedirba, priešingai, jos verčiamos kreiptis į „neoficialią“ darbo rinką ir dirbti nedeklaruojamus darbus, įskaitant namų ruošą ir rūpinimąsi vyresnio amžiaus asmenimis bei vaikais.
It does not mean that women don't work,— on the contrary, they are forced to work on the "informal" labour market and to carry out undeclared work; including household tasks, taking care of elderly people and children.
Be to, visuose rinkos segmentuose susiduriama su skirtingo darbo užmokesčio reiškiniu, vadinasi, moterys, dirbdamos tą patį darbą, uždirba mažiau negu jų kolegos vyrai.
In addition, the phenomenon of "gender pay gap" exists in all parts of the labour market, which means that women earn less for the same work than their male colleagues.
(Darbo užmokesčio skirtumas įvairiose šalyse skiriasi: Slovėnijoje jis siekia 9 proc. (tai vienas geriausių rodiklių net ir ES mastu), o Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Serbijoje jis gerokai didesnis, tačiau sunku atitinkamus duomenis palyginti ar netgi jų gauti.)
(The pay gap varies between countries from 9% in Slovenia – one of the best results even in the EU – to much more in the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia, but the data are difficult to compare or hardly available.)
Vyriausybės turėtų užtikrinti, kad, vadovaujantis galiojančiais nediskriminavimo ir (arba) lyčių lygybės teisės aktais, vyrams ir moterims būtų vienodomis sąlygomis užtikrinta prieiga prie darbo rinkos.
Governments should ensure that existing anti-discrimination and/or gender equality legislation guarantees equal opportunities for both women and men regarding access to the labour market.
Vien teisinio pagrindo nepakanka: būtina tinkamai įgyvendinti teisės aktus ir visapusiškai jų paisyti.
The legislative framework alone is not sufficient, laws should be properly implemented and fully respected.
Asmeninio gyvenimo ir karjeros derinimas yra kitas svarbus aspektas, į kurį ypač svarbu atsižvelgti kalbant apie moterų padėtį darbo rinkoje.
Another important aspect to be taken into consideration as regards women in the labour market is the reconciliation of private and professional life.
Vyrai ir moterys turėtų dalytis vaiko priežiūrą; vyrai turėtų būti skatinami ja užsiimti.
Men and women have to share childcare tasks, and men should be encouraged to do so.
Be to, itin svarbu, kad vaiko priežiūros paslaugos būtų kokybiškos, prieinamos ir įperkamos.
Furthermore, there is a great need for good quality, accessible and affordable childcare facilities.
Vaiko priežiūros įstaigų skaičius įvairiose regiono šalyse skiriasi.
The availability of such institutions differs from one country to another.
Apskritai padėtis prasčiausia kaimo vietovėse, kur dėl ribotos socialinių (tarp jų ir vaiko priežiūros) paslaugų prieigos moterims tenka dar didesnė našta.
In general, the situation is worse in rural areas, where the limited availability of social services (including childcare) put bigger burden on women's shoulders.
Pageidautina, kad šioje srityje būtų siekiama Barselonos darbotvarkėje numatytų tikslų
Reaching for the Barcelona targets
Kova su stereotipais
Fight against stereotypes
Neskaitant teisinių kliūčių, moterys negali išnaudoti lygių galimybių dar ir dėl stereotipų bei neigiamo moters įvaizdžio kūrimo.
Apart from the legislative barriers, stereotypes and a negative image of women make it impossible for women to benefit from equal opportunities.
Šis įvaizdis visuomenėje giliai įsišaknijęs ir kartais dar labiau pabrėžiamas dėl kultūrinių skirtumų, etninės ir (arba) rasinės diskriminacijos.
This image is deeply rooted in society and sometimes reinforced by cultural differences, ethnic and/or racial discrimination.
Daugumoje iš susijusių šalių su šiuo požiūriu susiduriama mokykloje (pvz., naudojant švietimo priemones), žiniasklaidoje (televizijos ir radijo laidose, taip pat knygose ir laikraščiuose) bei internete.
In most of these countries, people encounter this attitude at school (educational materials), in media (television, books, newspapers, radio) and on the internet.
Norint pakeisti visuomenės nuomonę, būtina rengti informavimo skatinimo kampanijas.
Awareness-raising campaigns are needed in order to re-shape public opinion.
Tai ypač svarbu atsikratant stereotipų, susijusių su karjeros pasirinkimu ir su kai kurių pareigybių feminizacija.
This is particularly important in the process of eradicating stereotypes in career patterns and feminisation of certain jobs.
Šiuo principu turėtų būti vadovaujamasi ir skelbiant informaciją žiniasklaidos priemonėse bei internete.
The same path should be followed in media and on the internet.
Geras šios veiklos pavyzdys – dabartinė Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos nacionalinė informacinės visuomenės strategija, kurią patvirtinus iš karto atliktas tyrimas siekiant gauti informacijos apie lyčių aspektą informacinių ir ryšių technologijų srityje bei toliau informuoti šiuo klausimu.
A positive example is set by FYROM, where immediately after the adoption of the current National Information Society Strategy, a study was carried out to obtain information and to raise awareness on the gender dimension of Information and Communication Technologies.
Tyrimą užsakė ir finansavo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos nevyriausybinė kovos už moterų teises organizacija „
The Analysis was ordered and financed by the
Akcija Zdruzenska “
Akcija Zdruzenska , a women's NGO from the Former Yugoslav Republic of Macedonia
Daugiau apie tai žr.
More information:
Moterų sveikata
Women's health
Pereinamuoju politinės ir ekonominės sistemos laikotarpiu daugumoje šiame pranešime apžvelgiamų Balkanų šalių pablogėjo prevencinė visuomenės sveikatos priežiūra ir su ja susijusios paslaugos.
In most Balkan countries reviewed in this report, the transition of the political and economic system deteriorated the public preventive health system and the services provided.
Daugeliu atveju taip atsitiko dėl netinkamos privatizavimo tvarkos.
In many cases that was due to inadequate privatization.
Būtina išsamiau informuoti apie lytiškai plintančias ligas.
There should be more information provided about sexually transmittable diseases.
Ypač daug dėmesio turėtų būti skirta moterų, tapusių lytinės prievartos aukomis, ir karo ar etninio konflikto metu nukentėjusių moterų psichologinei ir fizinei reabilitacijai.
Special attention should be paid to psychological and physical rehabilitation of women victims of sexual violence and women abused during war or ethnic conflicts.
Moterų vaidmuo priimant sprendimus
Women in decision-making
Norėdamos prisidėti prie šios veiklos, jos turi eiti pareigas, susijusias su politinių ir ekonominių sprendimų priėmimu.
In order to contribute to this process, they have to be in decision-making positions both political in and economic spheres.
Kalbant konkrečiau, politiniu lygmeniu turėtų būti siekiama, kad moterys lygiomis teisėmis dalyvautų politinių partijų, nacionalinių asamblėjų ir vyriausybių veikloje bei joms atstovautų.
More specific aim at the political level should be women's equal participation and representation in political parties, in national assemblies and governments.
Šiuo tikslu turėtų būti įvestos kvotos.
This should be achieved through quotas.
Sprendimas taikyti kvotas privačiame sektoriuje gal ir nepagrįstas.
In the private sector application of quotas may not be a viable solution.
Tačiau vis daugiau moterų turėtų užimti vadovų postus, t. y. jų veikla neturėtų būti ribojama iki vadybininko pareigų.
However, there should be more women in leading positions; they should not be limited to manager positions.
Vyriausybės turi užtikrinti, kad esami teisės aktai būtų teisingai įgyvendinami ir pasmerkti vadinamąjį stiklinių lubų reiškinį.
Governments have to assure the correct implementation of existing legislation, and they should condemn the phenomenon of the "glass ceiling".
Smurtas prieš moteris ir smurtas šeimoje absoliučiai netoleruotinas ir ši problema turi būti sprendžiama pasitelkiant ne tik teisinius veiksmus.
There should be zero tolerance towards violence against women and domestic violence, and that should not be limited to solely legislative actions.