natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pranešėjas džiaugiasi, kad Europos Komisija pripažįsta ES pagalbos maistu (skirstymo) programos svarbą.
The draftsman welcomes the fact that the European Commission recognises the importance of an EU food aid assistance (distribution) programme.
Tai tikrai suteiks galimybę geriau patenkinti esamus poreikius.
This will certainly make it possible to meet existing needs more effectively.
Dėl gana didelių apribojimų, taikomų intervencinių atsargų pirkimui, maisto produktai, skirti pagalbai, teikiamai labiausiai nepasiturintiems asmenims, taip pat turi būti perkami rinkoje.
With regard to the need to considerably reduce intervention buying, food earmarked for assistance to the most deprived must also come from market purchases.
Tačiau tai nepakeičia nuostatos, kad programos esmė ir toliau turi būti atsargos, gaunamos iš intervencijos į žemės ūkio rinką.
However, this does not alter the fact that the bulk of the programme must still come from reserves deriving from intervention in the agricultural markets.
Pranešėjas mano, kad Maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programa ir toliau turi būti bendrosios žemės ūkio politikos dalis, nors įgyvendinant šią programą maisto produktų iš intervencinių atsargų vartojimas mažėja.
The rapporteur believes that the food distribution programme for the most deprived should continue to be an element of the Common Agricultural Policy, even if there is reduced reliance on products obtained from intervention buying.
BŽŪP daro įtaką maisto produktų rinkai, viena vertus, užtikrindama atitinkamą maisto produktų pasiūlą, o kita vertus, darydama poveikį jų kainoms.
The CAP affects the food market on the one hand by ensuring appropriate supplies of food products and, on the other, by influencing price levels.
Kainų svyravimams ypač jautrūs žmonės, gaunantys mažiausias pajamas, o Maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims programa ES yra veiksminga BŽŪP poveikio priemonė siekiant pagerinti tų žmonių padėtį.
Persons with the lowest incomes are particularly vulnerable to price fluctuations and the EU food distribution programme is an effective tool for influencing the CAP in such a way as to improve the situation of such people.
Kartu didėja vidaus paklausa, nes įgyvendinant šią programą mažiau paramos priemonių reikia diegti Bendrijos žemės ūkio rinkose (pvz., intervencinis pirkimas, produktų laikymas privačiai, eksporto išlaidų grąžinimas).
At the same time, it will stimulate internal demand through a programme to reduce reliance on support instruments in the Community's agricultural markets, (e.g. intervention purchases, private storage, export refunds).
Pranešėjas pritaria Komisijos nuomonei, kad reikia nustatyti aiškius prioritetus ir rengti ilgalaikius planus.
The draftsman shares the opinion of the Commission on setting clear priorities and long-term planning.
Pailginus programos įgyvendinimo laiką iki trejų metų bus efektyviau naudojamos turimos lėšos.
Extending the programme for three years will help to make the expenditure of available resources more effective.
Be to, bus užtikrintas maisto tiekinių tęstinumas, pirmiausia – didžiausios paklausos laikotarpiais, t. y. rudenį ir žiemą.
In addition, it will ensure constant supplies of food, particularly during the periods of greatest need, namely autumn and winter.
Tačiau pažymi, kad atsižvelgiant į faktą, kad biudžetinės priemonės yra užtikrintos ir taikomos tik 2007–2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpiu, vertinimą būtina atlikti anksčiau.
Notes however that due to the fact that budgetary means are only secured and restricted to the 2007-2013 financial perspectives period an earlier moment for evaluating is necessary.
Todėl jis siūlo ataskaitą teikti prieš priimant sprendimus dėl naujų finansinių perspektyvų po 2013 m.
Therefore proposes to have the reporting moment before the decisions on the new financial perspectives after 2013.
Be to, pranešėjas nesutinka su siūlomo bendrojo finansavimo procentiniais dydžiais.
Furthermore the draftsman disagrees with the proposed co-financing percentages.
Jei bus įtrauktas reikalavimas dėl bendrojo programos finansavimo, kai kurios valstybės gali apriboti savo dalyvavimą šioje programoje arba visai pasitraukti iš jos.
Introducing a requirement for co-financing the programme might prompt some Member States to limit their participation in the programme or withdraw from it.
Pirmiausia tai būtų valstybės, kuriose vienam gyventojui tenkančios pajamos yra mažos, o biudžetai patiria finansinių sunkumų.
This is particularly true of Member States with low per capita incomes and whose budgets are experiencing financial difficulties.
Ir tai dar svarbiau šiuo metu, kai pasaulį ištiko finansų krizė, jau pastebima ir Europos ekonomikoje.
This is particularly relevant at present when there is a worldwide financial crisis whose effects are being felt evident in the European economy.
Todėl pranešėjas siūlo, kad ES visiškai finansuotų pagalbos maistu programas.
Therefore the draftsman proposes to have a full EU financing for the food aid assistance programmes.
Dėl ekonominės krizės, kurią išgyvena Europa, numatoma, kad kelerius ateinančius metus augs žemiau skurdo ribos gyvenančių asmenų skaičius; jau dabar tai sudaro 16 % visų gyventojų (80 milijonų).
Because of the economic crisis that Europe is undergoing, the number of people living below the poverty line is set to rise in the next few years; the present figure already stands at 16% of the total population (80 million).
Kadangi pateikiamas krizės problemos sprendimo veiksmų planas, būtina užtikrinti Bendrijos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims tęstinumą.
Given that the scenario is one of crisis, it is therefore vital to provide continuity in the Community aid programme serving to supply food to the most needy.
Tačiau palaipsniui atsisakant intervencinių atsargų, atsisakoma ir praktikos, kuri iki šiol pasitvirtino kaip labai naudingas būdas tiekti maistą labiausiai nepasiturintiems Bendrijos gyventojams ir kartu užtikrinti stabilias Europos gamintojų kainas.
However, the fact of phasing out intervention stocks also does away with an arrangement that has to date proved a very useful way of supplying food to the most deprived persons in the Community while guaranteeing stable prices for European producers.
Pagal Komisijos pasiūlytą naują pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programą, maistas įsigyjamas tiesiogiai rinkoje.
Under the Commission’s proposed new programme, food is to be supplied to the most needy primarily in the form of purchases made directly on the market.
Nors tai teikia privalumų, t. y. sudaromas platesnis tiekiamų maisto produktų asortimentas, taigi labiausiai nepasiturinčių asmenų mityba įvairesnė, bet taip pat yra ir trūkumų.
Although this has the advantage of widening the range of products available for distribution, thus helping those who are most deprived to eat a more balanced diet, it does entail some drawbacks.
Visų pirma neišsaugoma Bendrijos produktų pirmenybė, neatsižvelgiama į tai, kad valstybių narių žemdirbiai yra pagrindiniai bendrosios žemės ūkio politikos subjektai ir varomoji kaimo vietovių ekonomikos jėga.
In particular, it does nothing to safeguard Community preference, in spite of the fact that farmers in the Member States are the protagonists of the common agricultural policy and the driving force of the economy in many rural areas.
Reikia atsižvelgti į tai, kad naujoji sistema įeina į BŽŪP, taigi reikėtų kiek galima labiau laikytis šios politikos principų ir nepamiršti, kad Europos žemdirbiai ir galvijų augintojai yra pagrindiniai kaimo vietovių vystymo veikėjai.
One point to bear in mind is that the new scheme falls under the CAP and will accordingly need to be kept as closely in line as possible with the principles of that policy, taking into account in addition that European farmers and stockbreeders play a central role in rural development.
Taip pat Komisijos pasiūlyme pirmą kartą reikalaujama privalomojo bendrojo Europos programos finansavimo, taigi atsiranda pavojus, kad valstybės narės negalės padengti visų išlaidų.
Secondly, the Commission proposal is for the first time introducing mandatory co-financing into the European programme, thus posing the risk that some Member States might not be able to meet the full cost.
Viena iš pasiūlymo galimybių ir būdas išvengti, kad programos taikymui trukdytų bendrojo finansavimo reikalavimas, galėtų būti valstybių narių įnašų apribojimas iki 40 % bendrijos asignavimų, dalis, kuri atitinka papildomą biudžeto dalį, reikalingą kitiems metams.
One alternative to the proposal, and a way to prevent the launch of the programme being impeded on account of co-financing, might be to limit the scope of Member States’ contributions so that the expenditure to be topped up would account for no more than 40% of the Community allocation, a percentage equivalent to the additional budget needed for next year.
Taigi būtų užtikrinama, kad galima toliau taikyti ankstesnes priemones.
This would at least ensure that earlier measures could continue.
Komisija nori 2009 m. biudžetą, skirtą šiai sistemai, padidinti 200 milijonais eurų, o bendrą – iki 500 milijonų eurų, prie jo būtų pridedami nacionaliniai įnašai.
The Commission is seeking an increase of €200 m in the budget for the scheme in 2009, raising the total to €500 m, to which national contributions would be added.
Bendrasis programos finansavimas – sudėtingiausias prašomos maisto labdaros aspektas, kadangi jis kelia pavojų jau pradėtų programų tęstinumui.
Co-financing of the programme is the most worrying aspect for the charities called upon to distribute food, since they fear that it might pose an obstacle to the continuity of measures begun in the past.
Be to, artimiausiais metais išlaidos gali išaugti dėl kylančių maisto kainų.
Furthermore, the cost could increase over the next few years as a result of the upward trend in food prices.
(2) Vieni iš Sutarties 33 straipsnio 1 punkte nustatytų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslų yra stabilizuoti rinkas, taip pat užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.
(2) The objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) as defined in Article 33(1) of the Treaty include stabilising the markets as well as ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices.
Daugelį metų vykdant maisto skirstymo planus pagal šią programą buvo pasiekti abu tikslai ir pasirodė, kad tai yra labai svarbi priemonė, kurią įgyvendinant buvo sudaryta daugiau galimybių labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims įsigyti maisto, prisidėta prie veiklos, kuria siekiama užtikrinti galimybę visiems Europos Sąjungoje gauti maisto, ir tuo pačiu sumažintos intervencinės atsargos.
Over the years the food distribution plans implemented under the scheme have successfully underpinned the fulfilment of both objectives and, by reducing the food insecurity of the most deprived persons in the Community, have proven to be an essential tool contributing to guaranteeing broad availability of food within the Community while reducing the intervention stocks.
(4a) Siekiant užtikrinti galimybę toliau taikyti pradėtas priemones ir neleisti, kad bendras programos finansavimas kliudytų optimaliai ją įgyvendinti, priimtos finansavimo nuostatos turėtų būti atidžiau sureguliuotos taip, kad būtų išvengta per didelės naštos valstybių narių biudžetams.
(4a) To ensure the continuation of measures already taken, and to prevent co-financing of the programme from impeding its optimal implementation, the financial provisions adopted should be geared more closely to the need to avert an excessive drain on Member States’ budgets.
Dauguma valstybių narių prašo, kad visos programos išlaidos būtų finansuojamos iš Bendrijos biudžeto.
Most Member States are calling for the full cost of the programme to be charged to the Community budget.
Pranešėjo pakeitime siūlomas kompromisas.
The rapporteur’s amendment puts forward a compromise.
5) Dabartinė maisto skirstymo programa grindžiama produktų iš Bendrijos intervencinių atsargų, kurias laikinai gali papildyti rinkoje įsigyjami produktai, skirstymu.
5) The current food distribution scheme relies on the distribution of products from Community intervention stocks supplemented, on a temporary basis, by purchases on the market.
Tačiau dėl pasaulio žemės ūkio žaliavų rinkoje didėjančios įtampos, laipsniško gamybos ir saugojimo orientacinės medžiagos panaikinimo vykdant BŽŪP reformas sumažėjo Europos Sąjungos savarankiškumas maisto kokybės ir turimų maisto produktų įvairovės aspektais ir ES pajėgumai patenkinti labiausiai nepasiturinčių asmenų su maistu susijusius poreikius ar spręsti tarptautines maisto produktų krizes ar spekuliacijos problemas.
However, increasing strains in the world market for primary agricultural products and the phasing out of tools for the orientation of production and stocks applied under successive reforms of the CAP, have reduced the EU's food self-sufficiency in terms of the quantity and range of products available and its capacity to respond to the food needs of its most deprived citizens or to any food crises or international speculation .
Dėl viena po kitos vykdomų BŽŪP reformų sumažėjo intervencinių priemonių, bet pagrindinės turimų maisto produktų atsargų ir įvairovės sumažėjimo priežastys iš esmės yra žemės ūkio maisto ir ne maisto produktų pasaulinės paklausos pokyčiai ir išplitusi spekuliacija (pvz. alkanųjų maištas ir t. t.)
Successive reforms of the CAP have led to a reduction in intervention tools, but the main causes of the reduction in stocks and the range of products available are the expansion in world demand for food and non-food agricultural products and increasing speculation (cf. food riots, etc.)
Dėl šios priežasties rinkoje įsigyti produktai taip pat turėtų tapti nuolatiniu tiekimo šaltiniu ir jais būtų papildomos intervencinės atsargos tuomet , kai nėra tinkamų intervencinių atsargų .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, where suitable intervention stocks are not available .
Dėl šios priežasties rinkoje įsigyti produktai taip pat turėtų tapti nuolatiniu tiekimo šaltiniu ir jais būtų papildomos intervencinės atsargos pirmenybę teikiant vietoje gaminamiems šviežiems maisto produktams .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, with preference given to locally produced fresh food products .
Vykdant maisto skirstymo programą ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į maisto produktų, kurie dalinami labiausiai nepasiturintiems asmenims, kokybę.
The food distribution scheme should pay special attention to the quality of the food products distributed to the most deprived.
Taigi raginama vietos rinkose įsigyti sveikų ir šviežių maisto produktų.
Hence the call for purchases of healthy, fresh food products on the local markets.
Taip skatinama tvari maisto gamyba, tvarus jo perdirbimas, skirstymas ir vartojimas.
This contributes to the sustainable production, processing, distribution and consumption of food.
Vykdant programą patirtos tinkamos finansuoti išlaidos bendrai finansuojamos Bendrijos .
The Community shall co-finance the eligible costs under the scheme.
Siekiant finansuoti programą Bendrijos skiriamų asignavimų dalis, kurią turėtų papildyti valstybių narių įnašai, neturėtų viršyti 40 % .
For the purposes of financing the scheme , the proportion of the Community allocation to be supplemented by contributions from Member States shall not exceed 40% .
27 straipsnio 7 dalies 2 pastraipos įžanginė frazė
Article 27 – paragraph 7 – subparagraph 2 – introductory phrase
Bendrijos bendrojo finansavimo norma , numatyta priemonėms, kurių visą finansavimą sudaro 40 % Bendrijos asignavimų, neviršija:
The Community co-financing rate , for measures whose total funding accounts for not more than 40% of the Community allocation, shall not exceed:
dėl daugiakalbystės – Europos turtas ir bendras rūpestis
on Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ....................................11
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............11
– atsižvelgdamas į ES sutarties 149 ir 151 straipsnius,
– having regard to Articles 149 and 151 of the EC Treaty,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 22 straipsnius,
– having regard to Articles 21 and 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0124 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0124 . ,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos regioninių ir rečiau vartojamų kalbų (ES mažumų kalbų) atsižvelgiant į plėtrą ir kultūrinę įvairovę
– having regard to its resolution of 4 September 2003 with recommendations to the Commission on European regional and lesser-used languages — the languages of minorities in the EU — in the context of enlargement and cultural diversity
OL L 320, 2008 12 16, p.
OJ C 320, 16.12.2008, p.
OL L 257, 2008 10 9, p.
OJ C 257, 9.10.2008, p.
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( A6–0092/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0092/2009 ),
A. kadangi kalbų ir kultūrų įvairovė dėl didėjančio žiniasklaidos prieinamumo, judumo, migracijos ir plintančios globalizacijos daro didelį poveikį Europos Sąjungos piliečių kasdieniniam gyvenimui,
A. whereas linguistic and cultural diversity have a significant impact on the daily life of citizens of the European Union due to media penetration, increasing mobility and migration and advancing globalisation,
B. kadangi manoma, kad visiems Europos Sąjungos piliečiams itin svarbu įgyti įvairius kalbinius gebėjimus, nes jie suteikia jiems galimybę visapusiškai pasinaudoti ekonomine, socialine ir kultūrine laisvo judėjimo Europos Sąjungos viduje ir jos ryšių su trečiosiomis šalimis nauda,
B. whereas the acquisition of a diverse range of language skills is considered to be of the greatest importance for all EU citizens, since it enables them to derive full economic, social and cultural benefit from freedom of movement within the Union and from the Union's relations with third countries,
C. kadangi daugiakalbystės svarba didėja ne tik atsižvelgiant į valstybių narių ryšius, bet ir į mūsų daugiakultūrių visuomenių sambūvį bei bendrąsias Europos Sąjungos politines priemones,
C. whereas multilingualism is of increasing importance in the context of relations between Member States, cohabitation in our multicultural societies, and in the Union's common policies,
D. kadangi būtina, jog daugiakalbystės vertinimas būtų atliekamas remiantis pripažintomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos Tarybos sukurta bendra Europos kalbų mokėjimo orientacine sistema, ir pan.,
D. whereas the evaluation of multilingualism needs to be validated by recognised instruments, such as the Common European Framework of Reference for Languages (CEFR) and others,
E. kadangi kai kurios Europos kalbos yra pagrindinė ryšių su trečiosiomis šalimis, taip pat su įvairiomis pasaulio regionų tautomis palaikymo priemonė,
E. whereas certain European languages form a vital bridge in relations with third countries and between peoples and nations from the most diverse regions of the world,
1. džiaugiasi, kad Komisija pateikė komunikatą dėl daugiakalbystės ir tuo, kad Taryba skyrė jam tinkamą dėmesį;
Welcomes the submission of the Commission Communication on multilingualism and the attention paid to it by the Council;
18. apgailestauja, kad Komisija dar nepradėjo vykdyti kalbų įvairovės ir kalbų mokymosi daugiametės programos ir neįsteigė kalbų įvairovės ir kalbų mokymosi agentūros, kaip reikalaujama pirmiau minėtoje, balsų dauguma priimtoje Europos Parlamento 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje;
Regrets that the Commission has so far not instituted either a multi-annual programme on linguistic diversity and language learning or a European Agency on linguistic diversity and language learning, as called for in the abovementioned resolution adopted by Parliament by a large majority on 4 September 2003;
26. skatina ir remia gimtųjų tautinių mažumų, vietinių ir užsienio kalbų kaip neprivalomo dalyko įtraukimą į mokyklos programą ir (arba) vartojimą kaip bendruomenei atvirą užklasinę priemonę;
Encourages and supports the introduction of mother-tongue minority local and foreign languages on a non-compulsory basis within school programmes and/or in the context of extracurricular activities open to the community;
37. primena savo politinį prioritetą – siekti, kad kalbų įgūdžių būtų įgyjama mokantis kitų ES kalbų, iš kurių viena turėtų būti kaimyninės šalies kalba, o kita - tarptautinė lingua franca ; mano, kad tai piliečiams kompetencijos ir kvalifikacijos dalyvauti demokratinės visuomenės veikloje – būtų daugiau aktyvaus pilietiškumo, didėtų sugebėjimas įsidarbinti, būtų įgyjama daugiau žinių apie kitas kultūras;
Reiterates its political priority of the acquisition of language skills through the learning of other EU languages, one of which should be the language of a neighbouring country and another an international "lingua franca": considers that this would give citizens competences and qualifications for participating in democratic society in terms of active citizenship, employability and knowledge of other cultures;
39. pritaria, kad, užuot dubliavus televizijos programas ar jose vertimą įgarsinant, būtų pateikiami subtitrai, kad būtų lengviau mokytis ES kalbų, jas praktiškai girdėti ir garso bei vaizdo kūriniuose geriau suvokti kultūrines aplinkybes;
Supports the use of subtitles in national languages on television programmes, instead of dubbing and voiceovers, in order to facilitate the learning and practice of EU languages and better understanding of the cultural background to audiovisual productions;
45. supranta, kad Europos įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms, būtina teikti veiksmingą paramą siekiant mokytis kalbų ir jas vartoti, kad būtų skatinamas jų patekimas į pasaulinę rinką, ypač į naujas rinkas;
Believes that companies in the EU, and especially SMEs, should be provided with proper support for language instruction and use, thus facilitating their access to world markets and especially to emerging markets;
49. siekia, kad per trumpiausią galimą laikotarpį kalbinių gebėjimų rodikliai būtų pradėti taikyti visoms oficialioms ES kalboms, įskaitant ir kitas kalbas, kuriomis kalbama Europos Sąjungoje;
Demands that the coverage of the language competence indicators should be extended as soon as possible to all the official EU languages, without prejudice to their also being extended to other languages spoken in the European Union;
Europos Parlamentas ne kartą svarstė klausimus, susijusius su daugiakalbyste, todėl aiškinamojoje dalyje nebūtina visko išsamiai aiškinti.
Since the European Parliament has already examined the issue of multilingualism on earlier occasions, only a brief explanatory statement is needed here.
Pranešėjas išdėsto Komiteto nuomonę, pagal kurią Europos Sąjungos kalbų ir kultūrų įvairovė suteikia didelį konkurencinį pranašumą, ir primena, kad vienareikšmiškai būtina remti kalbų mokymo programas ir mokyklinius bei kultūrinius mainus, tiek ES viduje, tiek už jos ribų.
Your rapporteur endorses the Commission's view that the linguistic and cultural diversity of the EU constitutes an enormous competitive advantage, recalling the need for full support for language teaching and exchange programmes, in the educational and cultural spheres and both inside and outside the Union.
Kadangi kalba yra socialinio integravimosi veiksnys, svarbu sustiprinti politines paramos vertimams – ir literatūrinio, ir techninio pobūdžio – priemones.
Since language is a factor of social inclusion, it is important to develop policies for supporting translation, both literary and technical.