natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tačiau vargu ar dabartinėje Europos statistikos sistemoje galima rasti kokios nors informacijos apie teritorinę Europos analizę.
However, there is hardly any information on European level to be found in territorial analyses prepared so far and in the current European system of statistics.
Nuo skurdo prie atskirties
Shift from poverty to exclusion
Pažeidžiamos grupės susiduria su daugiamatėmis problemomis, kurios gilina skurdą, perauga į atskirtį ir didėjančią segregaciją.
Vulnerable groups are facing multi-dimensional problems through which poverty deepens and it takes up the form of exclusion and increasing segregation.
Šių, ilgalaikio nedarbo paveiktų, grupių atskirtis dažnai veda prie neveiklumo, bloginančio jų gebėjimą įveikti socialinius ir ekonominius sunkumus.
Prolonged inactivity and long-term unemployment reduces the capacity of those affected to overcome their social exclusion and economic difficulties.
Atskirtis turi stiprų erdvinį pobūdį
Exclusion has a strong spatial character
Atskirtis dėl ekonominio ir socialinio vystymosi paprastai atsiranda tam tikroje erdvėje ir yra susijusi su teritorine atskirtimi; todėl pažeidžiamų grupių galimybė gauti darbą ir naudotis paslaugomis yra menkesnė.
Exclusion from the flow of economic and social development mostly appears spatially and is inter-related with territorial exclusion; therefore the access of the vulnerable groups to work and services is lower.
Socialinių grupių gyvenimo perspektyvos priklauso nuo jų geografinės vietovės: regionų, atitinkamų mikroregionų ir apskritai nuo jų gyvenimo aplinkos.
The living prospects of social groups are determined by their geographical location: regions, micro-regions concerned and most generally by their living environment.
Todėl erdvinis atskirties rizikos nustatymas yra labai reikšmingas.
The spatial determination of the risk of being excluded is therefore very strong.
Reiškinio atsiradimas mikroregioniniu lygmeniu
The phenomenon appears on micro-regional level
Svarbu pabrėžti, kad šios socialinės ir ekonominės krizės vietovės dažniausiai yra atokiose regionų vietovėse arba atsiliekančiuose mikroregionuose ir NUTS 2 lygmeniu dažniausiai jų nustatyti neįmanoma.
It is important to highlight that these social and economic crises areas are mostly emerging in peripheral intra-regional areas or in micro-regions lagging behind and in most of the cases they can not be grasped at NUTS 2 level.
Todėl erdviniu požiūriu pažeidžiamų visuomenės grupių atsiradimas pagal Europos Sąjungos terminiją gali būti tiriamas ne NUTS 2, o LAU1 ir LAU 2 lygmenimis.
Therefore, the emergence of spatially determined vulnerable communities should be examined - relying on EU terminology - not on NUTS 2 levels, but on LAU1 and LAU 2 levels.
Segregacija ir kaimo vietovėse
Segregation also in rural areas
Segregacijos procesas daug pastebimesnis miestuose nei aplinkinėse mažiau apgyvendintose vietovėse.
Segregation processes are clearly more visible in the cities than in the surrounding less densely inhabited areas.
Segregacijos paveiktos kaimo vietovės iš tiesų yra dar blogesnėje padėtyje.
The situation in the rural areas affected by segregation is however even worse.
Miesto vietovėse segregacijos procesai ir priemiesčių srautas yra tarpusavyje susiję; dėl to mažėja tradicinių miesto centrų.
In urban areas the segregation processes are inter-related with the flow of suburbanization which results in the decline of traditional city centres and desindustrialized peripheries.
Tuo tarpu, be varguomenės kvartalų miestuose, atsiliekančiose kaimo vietovėse socialinės įtampos daug daugiau.
Meanwhile, beside urban ghettos, in rural areas lagging behind, social tensions are much more concentrated in lagging behind rural areas.
Naujųjų valstybių narių, kurių ekonominis persitvarkymas sustiprino regionuose esančius skirtumus, kaimo gyventojai yra labai nepalankioje padėtyje.
Rural population suffers from a very disadvantaged situation in the new member states where the economic transition has strengthened the intra-regional disparities.
Problema nematoma – trūksta priemonių
The problem is hidden: Missing instruments
Šiame dokumente nagrinėjamo teritorinės atskirties reiškinio pakankamai neatskleidžia nei Europos statistika, nei politikos tikslai ar priemonės.
The phenomenon of territorial exclusion here is neither sufficiently covered by European statistics, nor by policy instruments.
Teritorinę atskirtį patiriančių visuomenės grupių nematyti nei erdvinėje analizėje, nei veiksmų planavime; jų nemato nė tie, kurie priima sprendimus.
Those groups of society affected also by territorial exclusion are hidden for the spatial analysis, action planning and decision-makers as well.
Šie procesai vyksta mažesniuose teritoriniuose vienetuose; todėl dabartinis stebėjimų centras nurodo NUTS 2 lygmenį, nes tokius duomenis renkantis EUROSTATAS arba programos ESPON sisteminės analizės neįstengia jų nustatyti Europos mastu.
These processes happen at lower territorial levels; this is why the present observatory means at NUTS 2 level, such as data collection by EUROSTAT or the systematic analyses of the ESPON programme are not capable of identifying them on a European scale.
Bendrai taikomų tinkamų teritorinių rodiklių nėra.
There are no generally applied, suitable territorial indicators.
Kadangi šiame pranešime pateikti mūsų analizės rezultatai, dabartinė statistikos sistema nepajėgi parengti tokios regionų viduje esančių skirtumų analizės NUTS 2 regionuose, kurią būtų galima lyginti Europos Sąjungos mastu.
As the results of our analysis presented in this report, the current system of statistics is not capable of producing an analysis of intra-regional disparities within NUTS 2 regions that would be comparable EU-wide.
Teritorinių statistinių vienetų skirtumus matuojantys rodikliai iš viso negali atspindėti tikrų skirtumų regionų viduje.
Indicators measuring disparities of the territorial statistical units are not able to show the real intra-regional disparities at all.
Teritoriniai bruožai, kurie sukelia vietinius, regioninius ir socialinius trūkumus – ypač segregaciją, visu Europos lygmeniu dar neįvesti.
The territorial characteristics which bring about local, regional and social disadvantages - especially segregation - have not been introduced uniformly on European level yet.
Socialiniai ir geografiniai pakraščiai regionų viduje
Intra-regional social and geographical peripheries
Dėl teritorinių skirtumų į NUTS 2 regionus sutelkta Europos sanglaudos politika nesprendžia regionuose atsirandančių problemų.
Regarding territorial disparities, the European cohesion policy focusing on NUTS 2 regions neglects several problems which arise within the regions.
Skirtumai regionų viduje dažnai yra svarbesni nei skirtumai tarp regionų.
The intra-regional disparities are in many cases of more importance than those between the regions.
Svarbūs didelių ir vidutinių miestų socialiniai ir ekonominiai rodikliai, būdami regiono ekonominiais varikliais, dažnai nukreipia dėmesį nuo kaimyninėse teritorijose arba atskirtuose miestų rajonuose esančių problemų.
The outstanding social and economic indicators of the large and middle-sized cities -being the regional economic drivers - often take our minds off the problems present in segregated urban districts.
Sukuriamas iš tiesų didelis atotrūkis tarp dinamiškų miestų teritorijų ir tų vietovių, kurios atskirtos nuo socialinio ir ekonominio vystymosi procesų.
Serious gaps are indeed created between the dynamic urban areas and those areas excluded from the social and economic development processes.
Reikalingas integruotas požiūris sprendžiant problemą teritoriniu lygmeniu
Integrated approach is needed to tackle the problem on territorial level
Remiantis pirmiau pateikta analize pažeidžiamų grupių problemoms spręsti horizontaliosios politikos nepakanka.
Based on the analysis above, the horizontal approaches are not sufficient to solve the problems of vulnerable groups.
Siekiant išspręsti šių pažeidžiamų grupių padėtį reikalingas toks teritorinis požiūris, kuris spręstų tarpusavyje susijusių teritorijų problemas kompleksiškai ir geografiškai.
In order to tackle the situation of these vulnerable groups a territorial approach is needed, which would address to the complexity of the problems locally, in the concerned areas.
Būtinai reikia mikroregioninio požiūrio, sutelkto į regiono viduje esančius skirtumus ir į pažeidžiamiausias teritorijas.
There is a genuine need for a micro-regional based approach focusing on intra-regional disparities and on the most sensitive areas.
Priešingu atveju gali gilėti poliarizacijos procesai – ypač jei ekonominės ir socialinės intervencijos bus sutelktos aplink dinamiškus centrus, o atskirtos vietovės toliau smuks.
If not, the polarization processes can deepen - especially if the economic and social interventions will be concentrated around the dynamic centres - and the excluded areas will further decline.
Sprendžiant šią problemą reikia ypač pabrėžti erdvinį planavimą ir integruotą erdvinį vystymą.
When tackling this problem, greater emphasis should be laid on spatial planning and the integrated spatial development.
Teritorinė atskirtis regionų viduje
Intra-regional territorial exclusion
Su lygiomis galimybėmis susiję trūkumai, socialinių konfliktų koncentracija, ypač atsižvelgiant į segregaciją dėl pažeidžiamų grupių koncentracijos, gali atsirasti esant kelioms situacijoms.
The lack of equal opportunities, the concentration of social conflicts, with special regard to segregation resulting in the concentration of the vulnerable groups, can occur in several situations.
Tai gerai žinoma miesto problema, bet remiantis naujųjų valstybių narių įgyta patirtimi ji daugiausia atsiranda teritoriniu pagrindu.
It is a well-known urban problem, but on the basis of the experience gained by new member states it appears mostly on a territorial basis.
Labiausiai neišsivystę regionai patiria teritorinės atskirties riziką
The most underdeveloped areas are at a risk of territorial exclusion
Tarp pažeidžiamos grupės ir visuomenės daugumos yra ir erdvinis, ir socialinis atstumas.
There is both spatial and social distance between the vulnerable group and the majority of the society.
Dažniausiai atskirties šaknys glūdi atskirtos grupės vietovėje.
The causes of exclusion root mostly the location of the excluded group.
Vietovė gali būti didelis trūkumas remiantis toliau aptariamais veiksniais.
Location can mean serious disadvantages according to the following factors:
· Vietovės ypatybės:
· Location features :
o darbo vietų pasiekiamumas,
o Accessibility of workplaces
o atstumas iki miestų centrų,
o Distance of city centres
o prasta transporto infrastruktūra arba didelės su tuo susijusios išlaidos,
o The poor transport infrastructure or its relative high expenditure
o mažos pajamos.
o Low income
· Vidinės vietovės ypatybės:
· Internal features of the area
o sėkmingai dirbančių verslininkų trūkumas,
o Lack of presence of successfully operating entrepreneurships
o žemas užimtumas,
o Low employment rate
o žmogiškieji ištekliai (susiję su sveikata, kvalifikacija, gerove),
o Human resources (in terms of health, qualification, well-being)
o apstatytos aplinkos būklė,
o The state of the built environment
o įtampa tarp skirtingų socialinių grupių, rasizmas ir segregacija,
o Tensions between the different social groups, racism and segregation
o viešųjų paslaugų stoka ir kokybė.
o Lack or low quality of public services
Paprastai teritorinė atskirtis nėra tipinė nepakankamai išsivysčiusių regionų problema, ir ne tik kaimo vietovių – tai ypač gilią krizę patiriančių pakraščių, mikroregionų problema.
Territorial exclusion is not generally the typical problem of the underdeveloped areas, and not only the rural areas, but it is specially the feature of the peripheries, micro-regions being in deep crisis.
Teritorinė atskirtis būna šių tipų, atsirandančių dėl dažnai susimaišiusių teritorinių ypatybių:
Territorial exclusion has the following generic types, often resulting in a whole range of different territorial features present at the same time:
- atoki vietovė,
- Peripheral location;
- vietovė, kurioje susitelkę atskirtos socialinės grupės, neturtingieji ir mažumos,
- Concentration of excluded social groups - "social periphery";
- konfliktų vietovė dėl ekonominio struktūrinio perėjimo laikotarpio.
- Concentration of social conflicts as a result of economic and structural transformation.
Didesni teritoriniai vienetai paslepia atskirtų teritorijų problemas
Larger territorial units hide the problems of excluded territories
Vienas iš sunkumų dėl nepakankamai išsivysčiusių ir atsiliekančių regionų matomumo stokos yra dėl teritorinės agregacijos.
One of the problems of the lack of visibility of underdeveloped and lagging behind areas lies in the territorial aggregation.
Jei statistikoje atsispindi didesnių teritorinių vienetų duomenys, skirtumai teritoriniuose vienetuose dingsta.
If the statistics show the data of bigger territorial units, the differences within the territorial units disappear.
Esamas bazinis ES sanglaudos politikos matavimo vienetas (NUTS 2) leidžia palyginti socialinius ir ekonominius šių skirtingų valstybių teritorinių vienetų veiksnius.
The available basis unit of measurement of the EU cohesion policy (NUTS 2) makes the social and economic factors of these territorial units of the different countries comparable.
Skirstant sanglaudos politikos išteklius regionams ir valstybėms toliau turi būti taikomas būtent toks požiūris.
For the division of the resources of cohesion policy between regions and countries it is this approach that should be further applied.
Tačiau interpretuojant teritorinę sanglaudą yra ir keli erdviniai procesai, kurių nustatyti NUTS 2 lygmens socialiniai ir ekonominiai rodikliai neatskleidžia, todėl jie lieka nematomi.
However, from the point of view of the interpretation of territorial cohesion, there are several spatial processes under way which do not appear through the socio-economic indicators identified on NUTS 2 level, and therefore remain hidden.
Pažeidžiamų grupių teritorinė koncentracija regionų pakraščiuose
The territorial concentration of vulnerable groups on the regions’ peripheries
Be miestų ir juos supančių platesnių kaimo vietovių poreikių, infrastruktūros stoka yra pagrindinė rimto vystymosi atotrūkio priežastis regionuose, ypač Centrinėje Rytų Europoje.
Beside the needs of the cities and their wider surrounding rural areas, it is the lack of infrastructure which is the main reason for the serious development gaps within the regions, especially in Eastern Central Europe.
Dėl vietos teritorinio darbo rinkos organizavimo, transporto ar informacijos ryšių trūkumo mažiau mobilūs kaimo gyventojai negali pasinaudoti labiau išsivysčiusių miestų pranašumais.
Due to the local territorial organisation of the labour market, the lack of transport or information connections; the rural inhabitants with their lower mobility can not access the advantages offered by more developed cities.
Todėl miestų traukos poveikio nevainikuoja sėkmė, o dėl skurdo ir nepakankamos infrastruktūros kaimo vietovių galimybės vis labiau nepripažįstamos.
Consequently, the attraction impact of the cities is not crowned with success, and due to the poverty and the insufficient availability of infrastructure the potential of rural areas is less and less recognized.
Naujosiose valstybėse narėse, kuriose yra mažiau įtampos dėl miestuose susitelkusios imigracijos, socialinė segregacija ir lygių galimybių trūkumų daugiausia yra kaimo vietovėse.
In the new member states, where the tensions coming from the immigration concentrated in cities are less present, social segregation and the equal opportunities shortcomings appear mostly in these rural areas.
Tai bent jau panašaus masto iššūkis.
It is at least a challenge of similar scale.
Teritorinė atskirtis – tai ne vien socialinės problemos
Territorial exclusion is beyond the social problems
Be to, nors skurdas iš esmės yra nepakankamų pajamų rezultatas, teritorinė atskirtis yra ne vien tai, nes žmonės, gyvenantys atskirties gyvenvietėse ir vietovėse, galiausiai netenka daug daugiau galimybių: galimybės mokytis, naudotis infrastruktūra ir paslaugomis.
Moreover, while poverty is basically a result of insufficient income, territorial exclusion goes beyond this, since those living in segregated settlements and areas lose consequently a lot more opportunities: learning opportunities, access to infrastructure and services.
Etniniai skirtumai – imigrantų susitelkimas miestų varguomenės kvartaluose ir padidėjusi romų atskirtis naujosiose valstybėse narėse – atsiliekančių regionų problemas padaro dar reikšmingesnes, nes jų integracija kelia dar daugiau sunkumų.
The ethnic differences - concentration of immigrants in urban ghettos and enhanced segregation of the Roma population in the new member states - make the problems of lagging behind areas even more serious, since their integration is even more challenging.
Galiausiai pažeidžiamiausios grupės, kurios gali neturėti galimybių pasinaudoti teigiamu socialinio ir ekonominio vystymosi pertekliumi, gali neįstengti dalyvauti ir sprendimų priėmimo procesuose.
Finally, most vulnerable groups are likely while being excluded from the positive spill-over of socio-economic development to be as well excluded from decision-making processes.
Ribotas teritorinių duomenų rinkimas ir apdorojimas Europos mokslinių tyrimų veikloje
Limited territorial data collection and processing in the European research
Šios socialinės problemos Europos statistikoje matomos nepakankamai.
The social problems are not visible enough through the European statistics.
Siekiant nustatyti palyginamus teritorinius vienetus skirtingus teritorinius lygmenis ir skirtingų valstybių duomenis reikia nustatyti taip, kad teritorinių vienetų ploto skirtumai būtų kuo mažesni.
In order to get comparable territorial units, we need to select the different territorial levels and data from the different countries in such a way that the variation of size of territorial units will be as small as possible.
Be teritorinės agregacijos problemų yra tik riboti teritorinio suskirstymo socialiniai rodikliai, todėl erdviniame Europos tyrime mažiau dėmesio kreipiama į socialines problemas.
Beyond territorial aggregation problems, there are only limited social indicators at our disposal in territorial breakdown and therefore the European spatial research focus less on the social problems.
Yra pavyzdinių atvejų, kurie parodo segregacijos ir teritorinės atskirties reiškinį, bet svaresnė visos Europos analizės dar neparengta.
There are some case studies which show the phenomena of segregation and territorial exclusion, but no Europe-wide analysis having higher level validity has been prepared yet.
Teritorijoms taikomi šie rodikliai:
The indicators which can be applied territorially are as follows:
- veiklos koeficientas,
- Activity rate
- užimtumo lygis,
- Employment rate
- ilgalaikio nedarbo lygis,
- Long-term unemployment rate
- skurdo rizika,
- Risk of poverty
- gyvenimo trukmė,
- Life expectancy
- gyventojų, turinčių pradinį išsilavinimą, dalis.
- Proportion of those having maximum primary school qualification
Nuo kiekvienos šalies priklauso, kaip mažinama skurdo ir socialinės atskirties rizika.
The way how poverty and social exclusion risks are tackled varies country by country.
Valstybių narių sistemos skiriasi ne tik dėl turimų išteklių, bet ir dėl jų paskirstymo priemonių.
The systems of the member states differ not only in their available resources but also in the mechanisms of allocation.
Be nacionalinių skirtumų, jei tikrai norime išspręsti šias atsilikimo ir atskirties teritorijų problemas, turime pripažinti, kad skurdo ir socialinės atskirties problemos yra teritoriniai reikalai, kuriuos reikia spręsti pasitelkiant erdvinį požiūrį ir pakankamai išteklių.
Besides national differences if we really want to solve the problems of lagging behind and segregated territories, we need to admit that the problems of poverty and social exclusion are territorial issues that need to be addressed through a spatial approach with sufficient resources concretely targeting the most disadvantaged areas.
dėl sanglaudos politikos vaidmens integruojant pažeidžiamas bendruomenes ir grupes
on the impact of cohesion policies on the integration of vulnerable communities and groups
4. mano, kad praeityje gyventojų bėgimas iš kaimo galėjo atlikti apsauginio vožtuvo vaidmenį ūkininkams, kurie nebegalėjo užsiimti pirmine veikla, tačiau dabar padėtis pasikeitė, nes nedarbą daugiausia patiria nekvalifikuoti asmenys; priduria, kad kaimo vietovėse įsteigti pramoniniai vienetai yra vieni iš labiausiai patiriančių nuostolių dėl restruktūrizavimo ir gamybos perkėlimo, todėl sumažėja galimybių vykdyti įvairią veiklą (to galėjo anksčiau tikėtis turintys sunkumų ūkininkai norėdami gauti papildomų pajamų) ir pagreitėja visuotinis nuskurdimas;
Considers that, although rural exodus acted in the past as a safety valve for farmers excluded from their original activity, this is no longer the case these days, since unemployment is seriously affecting the unskilled; hence the industrial units established in rural areas are amongst the first victims of restructuring and relocation operations, which have the effect of reducing the scope for the multiple activity upon which small farmers in difficulty used to be able to rely in order to supplement their income from farming; this has the effect of driving them even more rapidly into penury;
9. mano, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas naujosioms valstybėms narėms, nes nors pereinamuoju į rinkos ekonomiką laikotarpiu šiose valstybėse daug žmonių emigravo į kaimą, ateityje ši tendencija galėtų pakisti ir padidinti visuotinio nuskurdimo problemas ne tik kaimo vietovėse, bet ir miestuose;
Considers that particular attention should be devoted to the new Member States, since although those countries experienced net migration to the countryside during the period of transition to a market economy, that trend could go into reverse in the future, thus aggravating the problems of impoverishment not only in the countryside but also in urban areas;
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2008)0129 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0129 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 299 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C6‑0153/2008 ),
– having regard to Article 299(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0153/2008 ),
Dėl išskirtinės geografinės Kanarų salų padėties šis sektorius patiria papildomų sąnaudų tam tikrų vietos vartotojams labai svarbių žuvininkystės produktų tiekimo šaltinių atžvilgiu.
The exceptional geographical situation of the Canary Islands in relation to the sources of supply of certain fishery products which are essential for domestic consumption entails additional costs for this sector.
Šią natūralią kliūtį galima ištaisyti, inter alia , laikinai sustabdant muitų taikymą trečiųjų šalių atitinkamų gaminių importui pagal atitinkamo dydžio Bendrijos tarifines kvotas.
This natural handicap can be remedied, inter alia, by temporarily suspending customs duties on imports of the products in question from third countries within Community tariff quotas of an appropriate volume.
Pasiūlymas leisti naudoti ir numatyti muitais neapmokestinamas tarifines kvotas atitinka EB sutarties 299 straipsnio 2 dalį, kurioje numatytos konkrečios pagalbos atokiausiems regionams priemonės.
The proposal for the opening and provision of duty-free tariff quotas is in line with Article 299(2) of the EC Treaty providing for specific measures to assist the outermost regions.
Taigi, nuo 2007 m. sausio 1 d. esama įstatyminių spragų, nes nuo šios dienos Ispanijos muitinė renka ir kaupia garantinius mokėjimus, kurių suma pasiekė tokį lygį, kad šią problemą reikia spręsti kiek įmanoma greičiau.
In consequence, a juridical gap has existed since 1st January 2007, during which the payments of guarantees at the Spanish customs have been accumulating, reaching amounts that need to be settled as soon as possible.