natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iškeldami problemas ir jas spręsdami Europos politikai gali parodyti, kad jie uoliai stengiasi stiprinti vartotojų teises ir ne tik atskleisti, kas yra vidaus rinka, bet ir numatyti, kokia ji gali tapti.
By highlighting - and solving - the problems European policy makers can show that we are dedicated in our effort to empowering consumers and demonstrate not only what the internal market is but hopefully also envisage what it can become.
Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė ir vidaus rinkos rezultatų suvestinė
The Consumer Markets Scoreboard and the Internal Market Scoreboard
Tačiau niekada nebuvo siekiama pasinaudojant vidaus rezultatų suvestine apie vidaus rinką pranešti vartotojui.
However, the intention of the Internal Market Scoreboard has never been to communicate the Internal Market to the consumer.
Taigi eiliniai vartotojai tikriausiai ja ne itin pasitiki.
Hence, it is not likely to build trust from the ordinary consumer.
Todėl rezultatų suvestinės papildo viena kitą ir pasinaudojant jomis siekiama pagerinti vidaus rinką, bet, pranešėjos nuomone, naudotis jomis reikia atskirai, nes jų koncepcijos skiriasi ir jos skirtos skirtingiems adresatams.
Accordingly, the two scoreboards complement each other in the effort to improve the internal market, but it is the view of your rapporteur that they should be kept separate due to the different approaches and addressees.
Jean Paul Gauzès, Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
Jean Paul Gauzès, Committee on Economic and Monetary Affairs
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ (*)..............................12
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS(*).......13
– atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl mažmeninių finansinių paslaugų bendrojoje rinkoje ( COM(2007)0226 ),
– having regard to the Commission's Green Paper on retail financial services in the single market ( COM(2007)0226 ),
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. antrojo svarstymo metu išsakytą poziciją dėl Tarybos patvirtintos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančią Tarybos direktyvą 87/102/EEB
– having regard to its position at second reading of 16 January 2008 on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers and repealing Council Directive 87/102/EEC
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0011 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0011 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga
– having regard to its resolution of 11 July 2007 on financial services policy (2005-2010) - White Paper
OL 175 E, 2008 7 10, p.
OJ 175 E, 10.7.2008, p.
– atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę ( A6–0393/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0393/2008 ),
A. kadangi, viena vertus, finansinės rinkos sparčiai vystosi, tapo labai dinamiškos ir vis sudėtingesnės ir, kita vertus, dėl visuomenės pokyčių ir kintančio gyvenimo būdo atsiranda privačių finansų patikimo valdymo poreikis ir poreikis nuolat derinti privačius finansus su naujomis darbo ir šeiminėmis sąlygomis,
A. whereas on the one hand, financial markets are fast evolving, have become very dynamic and increasingly complex, and, on the other hand, societal changes and changes in lifestyle create a need for sound management of private finances and a need to adjust private finances regularly to suit new work and family circumstances,
B. kadangi valstybių narių ir Europos lygmenimis politiką formuojantys asmenys turėtų teikti pirmenybę vartotojų finansiniam raštingumui ne tik todėl, kad tai naudinga atskiriems asmenims, bet ir todėl, kad tai naudinga visuomenei ir ekonomikai, pvz., dėl to mažėja probleminių skolų, daugėja santaupų, didėja konkurencija, tinkamai naudojamasi draudimo produktais ir tinkamai apsirūpinama pensijai,
B. whereas raising the level of financial literacy of consumers should be a priority for policy-makers both at Member State and at European level, not only because of the benefits for individuals but also because of the benefits for society and the economy, such as reducing the level of problem debt, increasing savings, increasing competition, making appropriate use of insurance products and making adequate provision for retirement,
C. kadangi iš tyrimų matyti, kad vartotojai linkę pervertinti savo žinias finansinių paslaugų srityje ir juos reikia informuoti ir apie tai, jog jie nėra tokie finansiškai raštingi, kaip mano esą, ir apie pasekmes,
C. whereas studies reveal that consumers tend to overestimate their knowledge of financial services and need to be informed of the fact that they are not as financially literate as they believe, and of the consequences thereof,
D. kadangi aukštos kokybės finansinio švietimo programos, skirtos asmenims ir, jei reikia kiek galima pritaikytos atskiriems asmenims, gali padėti gerinti finansinį raštingumą suteikdamos vartotojams galimybę remiantis žiniomis rinktis ir taip skatinti veiksmingą finansinių rinkų veikimą,
D. whereas high quality financial education programmes, targeted and, where appropriate, as personalised as possible, can contribute to raising financial literacy, allowing consumers to make informed choices and thus to the effective functioning of financial markets,
E. kadangi tarpvalstybinių finansinių paslaugų svarba nuolat didėja ir Komisija turėtų imtis ES lygmeniu iniciatyvų, kuriomis būtų skatinama skleisti tarpvalstybinę ir, jei reikia, palyginamąją informaciją apie finansinį švietimą,
E. whereas the importance of cross-border financial services is constantly increasing, and the Commission should take initiatives at EU level for the promotion of cross-border and, where necessary, comparable information on financial education,
F. kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų vartotojų, taip pat jaunų vartotojų, kurie turi priimti sprendimus, kurie turės įtakos viso jų gyvenimo ekonominėms perspektyvoms, švietimo reikmėms,
F. whereas particular attention should be paid to the educational needs of vulnerable consumers, and also to those of young consumers, who face decisions affecting economic prospects for their whole lifetime ,
G. kadangi iš tyrimų matyti, kad asmenys, anksti išmokę asmeninių finansų pagrindų, yra finansiškai raštingesni; kadangi finansinis švietimas yra glaudžiai susijęs su pagrindinių mokėjimų (matematikos ir skaitymo) lavinimu,
G. whereas research has shown that those who have learned the basic aspects of personal finance at a very early age have more financial literacy; whereas financial education is closely related to the teaching of basic skills (mathematics and reading),
2. atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų švietimo ir žinių gerinimo kredito ir finansų srityse tikslas – gerinti vartotojų supratimą apie ekonomikos ir finansų padėtį, kad būtų geriau išmanomi ekonominiai įsipareigojimai ir vengiama nebūtinos rizikos, per didelių įsiskolinimų ir finansinės atskirties; mano, kad mokymo ir informavimo veikla turėtų padėti vartotojams patiems savarankiškai vertinti finansų produktus, kurie jiems siūlomi arba kuriais jie ketina pasinaudoti;
Stresses that the objective of educating and raising the awareness of consumers as regards finance and credit is to improve consumers' awareness of economic and financial realities with a view to understanding economic commitments and avoiding unnecessary risk, excessive debt and financial exclusion; considers that training and the provision of information should allow consumers to take an independent approach, based on their own judgement, to the financial products that are offered to them or that they are considering using; 3.
5. pabrėžia, jog svarbu nustatyti finansinio raštingumo lygį valstybėse narėse ir gerinti supratimą, kokią naudą gali teikti ES, taip pat apibrėžti konkrečių tikslinių visuomenės grupių švietimo poreikius atsižvelgiant į mišrius kriterijus, pvz., amžių, pajamų dydį ir išsilavinimo lygį;
Stresses the importance of establishing the level of financial literacy in the Member States and an understanding of the added value the EU can provide, as well as of defining educational needs for specific target groups in society, according to a mix of criteria such as age, income and level of education;
7 mano, kad finansinio švietimo programos yra veiksmingiausios, jei jos pritaikytos prie konkrečių tikslinių grupių poreikių ir, kai reikia, pritaikytos atskiriems asmenims; be to, mano, kad visos švietimo finansų klausimais programos turėtų prisidėti prie sąmoningo ir tikroviško kiekvieno asmens finansinių galimybių valdymo gerinimo; turėtų būti skiriama dėmesio programų, kurias įgyvendinant didėja suaugusiųjų asmenų finansiniai gebėjimai, rengimui;
7 Is of the opinion that financial education programmes are most effective if they are tailored to the needs of specific target groups and, where appropriate, personalised; is of the opinion, moreover, that all financial education programmes should contribute to the improvement of a conscious and realistic handling of each individual's financial possibilities; consideration should be given to the development of programmes that improve adults’ financial capabilities.
9. pabrėžia, kad finansinis švietimas gali papildyti, bet ne pakeisti nuoseklias vartotojų apsaugos nuostatas finansinių paslaugų teisės aktuose ir finansų institucijų reglamentavimą bei griežtą priežiūrą;
Emphasises that financial education can complement but cannot be a substitute for coherent consumer protection provisions in financial services legislation and the regulation and strict supervision of financial institutions;
11. pripažįsta, kad žinias, kurių vartotojams reikia priimant finansinius sprendimus, reikia teikti neperkraunant vartotojų informacija; pirmenybę teikia kokybei, o ne kiekybei, pvz., aukštos kokybės informacijai, kuri prieinama, konkreti, lengvai suprantama ir kuri skirta ugdyti vartotojų gebėjimui remiantis žiniomis atsakingai pasirinkti;
Acknowledges that a delicate balance needs to be struck between providing consumers with the knowledge they need to make informed financial decisions and overloading the consumer with information; favours quality over quantity, for example high-quality, accessible, concrete and easily comprehensible information aimed at enhancing the consumer’s ability to make informed and responsible choices;
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių
(Mifid) and Directive 2008/48/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on credit agreements for consumers
OL L 133, 2008 05 22, p.
OJ L 133, 22.05.08, p.
66. numatytų taisyklių; ragina Komisiją pateikti konkrečius ir nuoseklius teisėkūros pasiūlymus dėl darnios vartotojų informacijos ir apsaugos sistemos, ypač hipotekinių kreditų srityje (pvz., naudojant suderintą, paprastą ir palygintiną Europos standartinį informacijos lapą, į jį įtraukiant bendros kredito kainos metinės normos bendrus rodiklius ir t. t.);
66. ; calls on the Commission to put forward, in a coherent manner specific legislative proposals for a harmonised system of consumer information and protection, in particular in the framework of mortgage credit (such as a harmonised, simple and comparable European standardised information sheet including common indications on the annual percentage rate charged, etc.);
20. ragina valstybes nares įtraukti finansinį švietimą į kompetentingų institucijų sudarytas pradinio ir vidurinio mokymo mokyklų programas, skirtas kasdieninio gyvenimo įgūdžiams ugdyti, ir organizuoti mokytojams metodinius mokymus šia tema;
Encourages Member States to include financial education in the primary and secondary school programmes developed by the competent institutions, designed to develop the skills needed in everyday life, and to organise systematic training for teachers on this subject;
I. Finansinio švietimo svarba
I Importance of financial education
Pirma, vartotojai susiduria su nuolat didėjančia vis sudėtingesnių prekių ir paslaugų pasiūla.
Firstly, consumers are confronted with a constantly increasing availability and complexity of goods and services.
Antra, vartotojų informavimas ir konsultavimas neatitinka finansinių produktų sudėtingumo lygio.
Secondly, consumer information and counselling cannot keep up with the level of complexity of financial products.
Dėl tokios padėties didėja vartotojų pažeidžiamumas finansiniu požiūriu.
This situation increases the vulnerability of consumers with regard to financial issues.
Vartotojams reikia pagrindinių įgūdžių, kurie padėtų jiems pasirinkti ir visiškai suprasti informaciją ir pasiūlymus.
Consumers need basic skills which will help them choose and fully understand the information and suggestions.
Jei finansinių tarpininkų ir vartotojų turimos informacijos ir finansinės kompetencijos spragos bus sumažintos, sumažės per didelių įsiskolinimų, neišmokėjimų ar bankrotų rizika.
If the gap in information and financial expertise between financial intermediaries and consumers is reduced this would decrease the risk of over-indebtedness, default or bankruptcy.
Taip pat padidėtų kreditorių konkurencija ir bendras rinkos veiksmingumas, nes daugiau žinių turintys vartotojai gali matyti, kuo skiriasi įvairūs finansavimo pasiūlymai, ir pasirinkti tą, kuris labiausiai atitinka jų poreikius.
It would also generate more competition between lenders and thus raise the overall efficiency of the market because better informed consumers can distinguish between different financing proposals and select the one closest to their needs.
Tyrinėtojų apibrėžiama finansinių gebėjimų sąvoka apima tris pagrindines sudedamąsias dalis.
The concept of financial capability, as defined by researchers, includes three basic elements:
· Finansinės žinios ir finansinis supratimas
· financial knowledge and understanding
Turėtų būti pasiektas pagrindinis finansinių gebėjimų lygis.
A basic level of financial capability should be established.
Vartotojai turėtų sugebėti suprasti pagrindinius finansų srities terminus ir įgyti tam tikrų žinių apie susijusias technines, teisines ir matematines procedūras.
Consumers should be able to understand basic financial terminology as well as to some extent the technical, legal and mathematical procedures involved.
Šios žinios turėtų būti įgytos švietimo ir mokymo metu, taip pat pasyviai įsisavinant informaciją iš įvairių šaltinių ar praktinės patirties.
This knowledge should be acquired through education and training but also through passive receipt of information from different sources or experience.
· Finansiniai įgūdžiai ir gebėjimai
· financial skills and competence
Pasiekę tam tikrą žinių lygį vartotojai turėtų ugdyti gebėjimą naudingai jas taikyti.
After a certain level of knowledge is acquired consumers should develop the ability to use it to their benefit.
Tam reikia įvairių specifinių įgūdžių, pvz., rinkti ir tvarkyti finansinę informaciją (banko ataskaitas, kvitus ir kt.), tinkamai vertinti surinktą informaciją, palyginti skirtingus produktus ir kitų įgūdžių, kurie palengvintų finansinį planavimą (taupymą, išlaidas, biudžeto sudarymą, investavimą).
This calls for a range of specific skills such as gathering financial information (bank statements, receipts, etc.) and record-keeping, proper evaluation of the gathered information, comparison between the different products and other skills that will facilitate financial planning (saving, spending, budgeting, investing).
· Finansinė atsakomybė
· financial responsibility
Žinių ir įgūdžių nepakanka norint užtikrinti, kad vartotojai tinkamai valdytų savo lėšas.
Knowledge and skills will not be sufficient to ensure that consumers manage their finances appropriately.
Jie turi būti pasirengę noriai taikyti savo žinias ir įgūdžius.
They must be ready and willing to use their knowledge and skills.
Tai daugiausia priklauso nuo požiūrio.
This is largely a question of attitude.
Finansiniai gebėjimai ne vien paprastas teisingos veiksmų krypties žinojimas.
Financial capability means more than simply knowing the right course of action.
Tų pačių žinių turintys žmonės gali rinktis skirtingas veiksmų kryptis, nes jie turi skirtingą požiūrį į išlaidas ir investavimą.
People with the same knowledge may choose different courses of action because they have different attitudes towards spending and investing.
Net jei žmonės turi žinių ir įgūdžių, jie vis tiek gali priimti makroekonomikos požiūriu neatsakingus sprendimus.
Even when people have the knowledge and skills they still may make decisions that are not responsible in macroeconomic terms.
Mažai finansinių žinių turintiems vartotojams sunku pasirinkti labiausiai jų poreikius atitinkančius produktus ir paslaugas.
It is difficult for consumers with low financial knowledge to choose the products and services that are most suitable to their needs.
Jiems sunku įvertinti gautus patarimus ir jie gali būti suklaidinti ir tapti nesąžiningos prekybos aukomis.
It is hard evaluate given advice and they may be misled and victim to unfair selling practices.
Paprastai finansiniai produktai suprantami neteisingai, ypač jei jie yra sudėtingesni.
There is a general misunderstanding of financial products, especially if they are more complicated.
Galimos dvi šios problemos pasekmės: žmonės nesiima finansinių reikalų (finansinė atskirtis) arba žmonės jų imasi, tačiau jie nemoka pasirinkti tinkamo produkto ir taip pat nemoka tinkamai ieškoti produkto, kuris geriausiai patenkinantų jų poreikius, nes vartotojams sunku palyginti produktus.
This problem has two possible outcomes - people do not get involved in financial matters (financial exclusion) or people get involved but they might not choose the right product and also they might not shop around enough to find the product that satisfies their needs best, because customers find it hard to compare the products.
Įvairūs tyrimai rodo, kad vartotojas nusprendžia arba paprasčiausiai pasirinkti pigiausią produktą, arba pasirinkti produktus, kuriuos siūlo stambios bendrovės, nes jos laikomos patikimesnėmis.
Different studies show that the customer decides either simply to choose the lowest-priced products, or to choose products offered by big companies because they are seen as more reliable.
Kita problema, kai žmonės nekontroliuoja produktų jų įsigiję, kad galėtų pereiti prie tinkamesnių pasiūlymų.
Another problem is that people don't monitor products after they have purchased them, so that they could switch to more favourable offers.
Pagal Finansinių paslaugų tarnybos atliktą tyrimą finansinių produktų paieškos lygis Jungtinės Karalystėje labai žemas, palyginti su vartotojų elgesiu perkant drabužius ar mobiliuosius telefonus.
According to a study carried out by FSA (Financial Services Authority) levels of shopping around for financial products are very low in the UK, in contrast to customers' behaviour when buying clothing or mobile phones.
Dar viena problema, kad vartotojai nežino, į ką kreiptis.
Another problem is that customers don't know whom to turn to.
Tyrimai rodo, kad žmonės, norėdami gauti patarimą, pirma kreipiasi į savo šeimos narius ir draugus.
Surveys show that when people want advice they turn first to their family and friends.
Taip yra dėl to, kad žmonės mano, jog šeimos nariai duos jiems patikimą patarimą.
The motive behind is that people believe that family members will give them a credible advice.
Kita vertus, kreipiantis patarimo banke galima susidurti su spaudimu įsigyti finansinių produktų.
On the other hand, asking for an advice from a bank may lead to a pressure to buy financial products.
Vartotojai turėtų gauti nepriklausomų patarimų, tuomet bus geriausiai patenkinti jų poreikiai.
Consumers should be provided with independent advice so that their interests are served best.
Vis dėlto nedaug vartotojų gali leisti sau naudotis asmeninių finansų konsultantų paslaugomis.
However few consumers can afford the services of personal financial advisers.
Nesugebėjimas iš anksto planuoti taip pat yra finansinio raštingumo ir gebėjimų trūkumo pasekmė.
Failing to plan ahead is also a consequence of the lack of financial literacy and capability.
Žmonės turėtų suvokti, kad planuoti savo pensiją reikėtų nuo pirmųjų profesinės veiklos metų.
People should realise that planning for their retirement should start during their early working years.
Taip pat šių dienų vartotojai yra nuolat reklamos priemonėmis verčiami ir viliojami skolintis pinigų.
And finally, nowadays customers are constantly put under pressure and tempted to borrow money via advertising.
Informuotumo didinimas
VI Raising awareness
Nors tyrimai rodo, kad Europos vartotojams apskritai trūksta finansinių gebėjimų, žmonės gali nesuprasti arba nepripažinti šio fakto.
Although surveys show that there is a general lack of financial capability among European consumers, people may not realise or admit this fact.
Siekdami padėti vartotojams suvokti finansinio švietimo ir nepriklausomo specialistų konsultavimo būtinybę, turime padėti vartotojams suprasti, ar gerai jie išmano finansinius klausimus.
We need to raise awareness of consumers as to how well they understand financial matters, to help them realise the need for financial education and independent expert advice.
Tuo pat metu vartotojai turėtų suprasti, kokių pasekmių gali turėti jų veiksmai ir sudaromos sutartys, pvz., kas jų laukia, jei nemokės įmokų arba iš anksto grąžins paskolą.
At the same time consumers should be aware of the consequences of their actions and contractual agreements in which they enter, for example what are the consequences if they don't pay the instalments or in case of early repayment.
Tai žinodami jie galės priimti žiniomis pagrįstus ir atsakingus sprendimus.
This awareness will allow them to take informed and responsible decisions.
Reikia organizuoti informavimo kampaniją, kuria būtų siekiama didinti visuomenės susidomėjimą finansiniais gebėjimais.
There is a need for an information campaign aimed at increasing public interest in financial capability.
Taip pat reikėtų ugdyti vartotojų gebėjimą įvertinti savo finansinius gebėjimus.
Also consumers’ ability to evaluate their own financial capabilities should be developed.
Reikėtų daryti poveikį vartotojų požiūriui į finansinį švietimą.
Attitudes of consumers towards financial education should be influenced.
Net jei siūlomos kokybiškos finansinio švietimo programos ir specialistų konsultacijos, žmonės gali nuspręsti, jog jiems jų nereikia.
Even if quality financial education schemes and expert counselling is available people may still decide that they don't need it.
Vartotojų finansiniai gebėjimai vystosi gyvenimo metu.
Consumers' financial capability is evolving in the course of life of an individual.
Vystymasis priklauso nuo vartotojo padėties gyvenime, taip pat nuo jo išsilavinimo, pajamų ir kt.
It depends on consumers’ position in the life cycle as well as their level of education, income, etc.
Finansinės žinios ir supratimas, įgūdžiai ir gebėjimas bei atsakomybė neteikia jokios naudos, jei vartotojas nemoka jų naudoti praktiškai.
Financial knowledge and understanding, skills and competence, and responsibility are useless if consumers can't use them in practice.
Todėl finansinis švietimas, ypač vyresnio amžiaus vartotojų, turėtų būti ne tik vien tik teorinis, bet ir praktinis.
Therefore, financial education should be practical and not purely theoretical, especially for older consumers.
Finansinio švietimo programose turi būti atsižvelgiama į vartotojų poreikius.
Financial education schemes must take into account the needs of consumers.
Jų poreikiai priklauso nuo amžiaus, pajamų lygio, šeiminės padėties, išsilavinimo, požiūrių, asmeninių interesų, profesinės srities ir kt.
Their needs depend on age, level of income, marital status, education, attitudes, personal interests, sector they are working in, etc.
Atsižvelgiant į tai nustatomi pagrindiniai finansinio švietimo programų principai.
These points lead to basic principles for financial education schemes.
– turėtų būti skirtos tikslui siekti,
- should be targeted,