natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ypač daug dėmesio nacionaliniuose veiksmų planuose turi būti skiriama transporto sektoriui.
Special attention should be paid in National Action Plans to the transport sector.
Be kelių techninių reglamentų, buvo priimta tik keletas iki galo neparengtų priemonių, skirtų užtikrinti, kad išorines transporto sąnaudas padengtų teršėjai.
Apart from a few technological regulations, only half‑baked measures have been taken to ensure the external costs of transport are borne by emitters.
Šį klausimą reikia spręsti, nes ateityje visas transportas gali likti neįtrauktas į ES prekybos taršos leidimais sistemą.
This question needs to be dealt with because transport as a whole will in future remain left out of the EU's emissions trading scheme.
Todėl labai svarbu, kad valstybės narės priimtų veiksmingus teisės aktus.
Effective legislation in the Member States is therefore essential.
Veiksmų planuose turi būti ypač pabrėžiamas MVĮ vaidmuo efektyvaus energijos vartojimo srityje.
The action plans must place special emphasis on the role played by SMEs in the area of energy efficiency.
Tai būtina, nes kylančios kainos labiausiai kenkia mažą lobistinę galią turinčioms įmonėms.
This is all the more necessary because price rises are hitting these enterprises, which have less lobbying power, the hardest.
Jeigu MVĮ sektorius nesuvoktų, kad turi spręsti efektyvaus energijos vartojimo klausimą, iš karto pajustume, kad minėtųjų tikslų siekti sunkiau.
There might be a perceptible impact on achieving the objectives if the SME sector did not identify itself with the issue of energy efficiency.
Į veiksmų planus turi būti įtraukta idėjų, kaip įgyvendinti pastatų energinio naudojimo reikalavimus.
The action plans must also include ideas on the energy efficiency requirements of buildings.
Tai ypač gera galimybė naujosioms valstybėms narėms.
There is a particularly good opportunity here for the new Member States.
Itin brangiai atsieinantys daugiabučiai namai – liūdnas energijos švaistymo įrodymas.
Excessively extravagant blocks of flats are a sad testament to energy wastefulness.
Visi sprendimai dėl šių pastatų turi būti priimami atsižvelgiant į juose gyvenančių piliečių reikmes.
Any decision taken with regard to such buildings must take into account the citizens living there.
Pastangos efektyvaus energijos vartojimo srityje neatskiriamos nuo socialinės politikos.
Efforts in the area of energy efficiency cannot be separated from social policy.
Tinkamų teisės aktų sistemos kūrimas priklauso ne tik nuo pirmiau išvardytų problemų, bet ir nuo to, kaip bus atsižvelgta į struktūrines savybes ir pastatų nuosavybės struktūrą.
Developing the proper legislative background depends not only on the above but also on taking into account the structural characteristics and the ownership structure of the building stock.
Kadangi daug energijos suvartojama paslaugų sektoriuje, veiksmų planuose turi būti aiškiai išdėstyta, kokias reguliavimo priemones konkreti vyriausybė planuoja taikyti per keletą ateinančių metų.
Since a significant amount of energy consumption is connected to the service sector, the action plans must also set out clearly what regulations a particular administration is planning for the coming years.
Veiksmų planuose išdėstytos funkcijos turi būti tinkamai paskirstytos tarp viešojo sektoriaus, įmonių ir piliečių.
Action plans should set out a proper division of tasks between the public sector, enterprises and citizens.
Viešasis sektorius turi parodyti efektyvesnio energijos vartojimo pavyzdį.
The public sector must play a leading role in improving energy efficiency.
Todėl svarstytina galimybė tam tikrus efektyvaus energijos vartojimo reikalavimus įtraukti į viešuosius pirkimus.
Consideration might, therefore, be given to introducing certain energy efficiency requirements into public procurement.
Šis ketinimas kol kas atsispindi tik keliuose veiksmų planuose.
This has appeared in only a few action plans so far.
Kita labai svarbi bet kurios vyriausybės pareiga – informuoti.
Governments also have a fundamental responsibility in terms of providing information.
Informavimo kampanijos, net ir tinklalapiai, kuriuose nagrinėjami efektyvaus energijos vartojimo klausimai, arba informacijos teikimo punktai, gali būti labai veiksmingi formuojant vartotojų elgseną.
Information campaigns – even energy efficiency websites or information points – could make a significant contribution to shaping consumer behaviour.
Be to, vyriausybės privalo užmegzti tikrą dialogą su itin daug patirties įgijusiu pilietiniu sektoriumi.
Over and above this, it is the task of governments to conduct a real dialogue with the civil sector, which has a large fund of experience.
Vienas iš valstybių narių vyriausybėms tenkančių uždavinių – mažinti energetinį skurdą skatinant efektyviau vartoti energiją.
One of the tasks falling to governments in the Member States is to reduce the level of energy poverty by promoting energy efficiency.
Todėl labai svarbu, kad vyriausybės informuotų gyventojus, jog jų sąskaitos už energiją glaudžiai susijusios su veiksmų planuose išdėstytomis priemonėmis.
It is therefore very important that governments inform the population about the close connection between the size of energy bills and the measures set out in the action plans.
Didesnė finansinė parama gyventojų investicijoms skatinti gali būti veiksmingas energetikos ir socialinės politikos sprendimas.
Increasing financial support to promote investment among the population can be effective, in terms of both energy and social policy.
Tai tinka ir tada, kai daugelis valstybių narių didelę dalį išteklių naudoja tiesioginėms energijos kainų subsidijoms.
This is even true if a number of Member States use a large proportion of resources to directly subsidise energy prices.
ES teisės aktų leidyba
EU law ‑making
Europos Komisija neseniai pateikė keletą teisėkūros iniciatyvų efektyvaus energijos vartojimo srityje.
The European Commission has recently produced a number of legislative initiatives concerning energy efficiency.
Galima pagrįstai tikėtis, kad šiais teisės aktais ES efektyvaus energijos vartojimo reikalavimai bus suderinti su jos sektorių politikos priemonėmis ir paramos schemomis.
These might justifiably be expected to bring the EU’s energy efficiency requirements into line with its sectoral policies and support schemes.
Deja, kol kas taip nėra.
Sadly, however, this is not the case at present.
Pavyzdžiui, negalima tikėtis didesnės pažangos gerinant energijos vartojimo efektyvumą transporto srityje, kol ES paramos sistemoje, iš kurios transportas turi daug naudos, nebus atsižvelgta į ES efektyvaus energijos vartojimo reikalavimus.
For example, no substantive progress can be expected in energy efficiency in the transport sector until the support scheme of the EU, from which it benefits considerably, takes into account the requirements – again, of the EU – concerning energy efficiency.
Įtvirtinus prekybos taršos leidimais sistemą (LPS) bus ne tik lengviau pasiekti ES klimato politikos tikslus, bet ir pagerės Europos verslo sektoriaus energijos vartojimo efektyvumas.
Reinforcing the Emissions Trading Scheme (ETS) not only contributes to achieving the EU’s climate policy goals but can also have a beneficial effect on the energy efficiency of Europe’s business sector.
LPS nepriklausantiems teršėjams valstybės narės turėtų nustatyti griežtus reikalavimus mažinti išlakas ir efektyviau vartoti energiją.
In the case of emitters which do not fall within the scope of the ETS, there should be strict requirements on the part of Member States to reduce emissions and improve energy efficiency.
Kalbant apie dabar galiojančias ES nuostatas, galima paminėti daug teigiamų pavyzdžių.
A number of positive examples can be mentioned with regard to the EU regulations currently in force.
Iš patirties matyti, kad ES teisės aktai, kuriais reglamentuojamas energijos sunaudojimo parodymas ženklinant įrangą, turi didelę įtaką vartotojams pasirenkant produktus.
Experience shows that EU legislation on the energy consumption labelling of equipment has a considerable influence on consumer product choice.
Vertėtų į teisės aktų taikymo sritį įtraukti ir kitus produktus bei pritaikyti šiuos teisės aktus atsižvelgiant į techninę pažangą.
It would be worth extending the legislation to other products and adapting this to technological progress.
Vis dėlto, jeigu kategorijoje būtų per daug produktų, ženklinimas prarastų orientuojamąją funkciją.
If, however, a category contains too many products, the labels might lose their guiding function.
Svarbų vaidmenį atlieka ir Bendrijos teisės aktai pastatų energinio naudingumo srityje.
An important role is also played by the Community legislation on the energy consumption of buildings.
Būtų pagirtina, jeigu šie teisės aktai pastatams būtų taikomi plačiau.
Here it would be a welcome development if the legislation in question had broader application to buildings.
Sėkmingai įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo politiką padėtų įtvirtinta ekologinio projektavimo direktyva ir nuolatinis jos derinimas atsižvelgiant į techninę pažangą.
Reinforcing the Ecodesign Directive and continuous adaptation to technological development might also contribute to the success of the energy efficiency policy.
Daug diskusijų Europos Parlamente sukėlė pasiūlymas dėl motorinių transporto priemonių išlakų.
The proposal on emissions from motor vehicles also prompted a major debate in the European Parliament.
Žinoma, negalime būti abejingi būsimoms nuostatoms dėl automobilių.
We must certainly not be indifferent to future regulations concerning cars.
Aptariamas teisės aktas labai svarbus ne tik dėl efektyvaus energijos vartojimo aspektų, bet ir siekiant klimato politikos tikslų.
In addition to energy efficiency considerations, the legislation in question is also of crucial importance for climate policy efforts.
Sveikintini Europos Komisijos planai parengti teisės aktą dėl padangų.
The European Commission’s plans for energy efficiency legislation on tyres are to be welcomed.
Be to, dar karta pakartojama, kad skatinant mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą galima sutaupyti daug energijos.
In addition to the above, we cannot stress too highly the fact that promoting research and development can achieve considerable energy savings.
Jeigu šalia valstybių narių pastangų tai būtų koordinuojama Bendrijos lygmeniu, galima pasiekti daug įspūdingesnių rezultatų.
If, to complement the efforts of Member States, this is also coordinated at Community level, far more spectacular results could be achieved.
Verta pabrėžti, kad dėl priemonių, pradėtų taikyti po aštuntojo dešimtmečio naftos krizės, labai sumažėjo energijos poreikis tam tikruose Europos pramonės sektoriuose.
It is worth emphasising that, as a consequence of measures introduced following the oil crisis of the 1970s, the sector‑specific energy intensity of European industry fell dramatically.
Daugiau dėmesio skiriant moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai Europos rinkoje gali greičiau atsirasti efektyviai energiją naudojančių produktų ir paslaugų.
Paying more attention to R&D might accelerate the appearance of energy‑efficient products and services on the European market.
Europos Komisijos uždaviniai
The European Commission’s tasks
Efektyvaus energijos vartojimo politika gali būti sėkminga, jeigu ES teisės aktų leidybos srityje ir nacionaliniuose veiksmų planuose bus einama viena kryptimi.
The energy efficiency policy might achieve success if the EU’s law‑making procedures and the National Action Plans agreed on the direction to be taken.
Tai užtikrinant pagrindinį vaidmenį turi atlikti Europos Komisija.
The European Commission must play a central role in ensuring that this happens.
Labai svarbu, kad Komisija atliktų išsamesnę, mokslinę nacionalinių veiksmų planų analizę.
It is vital that the Commission conduct a more thorough, scientifically based analysis of the National Action Plans.
Reikia ypač stengtis išsiaiškinti, ar valstybės narės turi pakankamai institucinių pajėgumų prisiimtiems įsipareigojimams įvykdyti.
Special attention must be paid to examining whether the Member States have sufficient institutional capacity to undertake the commitments made.
Galima daryti prielaidą, kad išsami analizė iki šiol neatlikta iš esmės dėl to, kad dalis valstybių narių vėlai pateikė veiksmų planus.
We can assume that no detailed analysis has taken place so far principally as a result of late submission on the part of many Member States.
Komisija taip pat turi ištirti, ar paramos schemos derinamos su efektyvaus energijos vartojimo tikslais.
The Commission must also examine whether the support schemes are coordinated with the energy efficiency objectives.
Tai padaryti reikia ir Bendrijos, ir valstybių narių lygmeniu.
This is needed at both Community and Member State level.
Komisija turi ištirti, kiek Bendrijos lėšų skirta moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, kad kitų septynerių metų finansinėje perspektyvoje efektyviam energijos vartojimui tektų svarbesnis vaidmuo.
The Commission must study the Community funds intended for research and development in order for energy efficiency to be afforded a more extensive role in the forthcoming seven‑year financial perspective.
Komisija taip pat turi išsiaiškinti, kodėl vėluojama pristatyti veiksmų planus, ir imtis ryžtingų veiksmų, kad ateityje būtų išvengta aplaidumo.
There is also a need for the Commission to find out the reasons for the delays in submitting the action plans and take strong action to prevent further omissions.
4. ragina Komisiją pagal nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo planus bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitais atitinkamais subjektais siekiant užtikrinti, kad teikiant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones būtų skiriamas deramas dėmesys specifiniams visų regionų, įskaitant salas, kalnuotas vietoves ir atokiausius regionus bei naujųjų valstybių regionus, ypatumams ir uždaviniams;
Calls on the Commission to work together with the Member States and other relevant actors in the framework of the energy efficiency national plans in order to ensure that, when presenting measures that should ensure greater energy efficiency, adequate attention is paid to responding to the specific characteristics and challenges of all regions, including island, mountainous and outermost regions and the regions of the new Member States;
5. apgailestaudamas pažymi, kad daugumoje valstybių narių su energetika susijusiems projektams, ypač energijos vartojimo efektyvumo projektams, skiriamas finansavimas vis dar nėra pakankamas ir netinkamai atsižvelgiama į regionų ypatumus; atsižvelgdamas į tai, kad pagal sanglaudos politiką sudaromos sąlygos finansuoti projektus, susijusius su energijos efektyvumu, atsinaujinančios energijos naudojimu ir energetikos infrastruktūra, ragina valstybes nares rūpintis atitinkamų savo naujovių diegimo veiksmų programų įgyvendinimu, kad būtų parengti ekonomiškai naudingi energijos vartojimo efektyvumo sprendimai; pabrėžia, kad privatusis sektorius, remiamas taikant nacionalines priemones, turėtų atlikti svaresnį vaidmenį investuojant į tvarias energetikos technologijas ir kuriant naujas, drauge jis turėtų imtis naujoviškos veiklos, siekdamas keisti požiūrį ir kreipti daugiau dėmesio į energijos efektyvumą; mano, kad tik taip gali susiklostyti ir viešajam, ir privačiam sektoriui naudinga padėtis;
5 Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy-related projects, in particular energy efficiency projects, is still insufficient and fails to adequately account for regional variances; given that cohesion policy offers a framework for financing projects relating to energy efficiency, the use of renewable energy and also energy infrastructure, calls on Member States and regions to focus in the implementation of their respective operational programmes on innovative measures in order to develop cost-effective energy efficiency solutions; stresses that the private sector, supported by national measures, should play a more prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency; believes that this can only bring about a win-win situation for both the public and the private sector;
9. prašo Komisijos kito struktūrinių fondų programavimo laikotarpiu pritarti energijos vartojimo efektyvumo tikslams, sugriežtinti su jais susijusius kriterijus ir skatinti taikyti konkrečias priemones ir technologijas, skirtas energijos taupymui ir efektyviam naudojimui, įskaitant partnerystę vykdant projektus, susijusius su pastatų atnaujinimu, gatvių apšvietimo modernizavimu, ekologišku transportu, miesto šildymo ir šilumos bei elektros energijos gamybos įrengimų modernizavimu;
Asks the Commission for the next programming period of the Structural Funds to support energy-efficiency objectives, to reinforce priority criteria related to them and to support the implementation of concrete measures and technologies for saving energy and fostering its efficient use, including through the promotion of partnerships, in projects such as renovating buildings, modernising street illumination and ecological transport, modernising installations for urban heating and producing heating and electricity;
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų; rekomenduoja aktyviau vykdyti informacines ir šviečiamąsias kampanijas, pvz. pasinaudojant lengvai suprantamu energijos vartojimo efektyvumo ženklinimu, ir pradėti su energija susijusias bandomąsias iniciatyvas bei mokymus minėtųjų regionų ir vietos institucijų teritorijose, siekiant atkreipti piliečių dėmesį ir pakeisti jų elgesį;
Stresses the strategic role of EU public authorities, in particular at regional and local level, in strengthening the implementation of the necessary institutional support for energy-efficiency initiatives, as described in Directive 2006/32/EC of the European Parliament and of the Council of 5 April 2006 on energy end-use efficiency and energy services; recommends the strengthening of capillary information and education campaigns, for example through the use of easily understandable energy efficiency labels, and of energy-related pilot initiatives and training on the territories of those regional and local authorities aiming at raising citizens' awareness and changing behaviour;
dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu
on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
– atsižvelgdamas į ES teritorinę darbotvarkę (Teritorinė darbotvarkė) ir Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją (Leipcigo chartija), kurios abi priimtos 2007 m. gegužės 24–25 d.
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– atsižvelgdamas į Europos erdvinės plėtros perspektyvą (ESDP), priimtą 1999 m. gegužės 11 d.
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 24 d. priimtas Komisijos gaires dėl „Miestų aspekto Bendrijos politikoje 2007–2013 m. laikotarpiu“,
– having regard to the Guide from the Commission on “The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013” adopted on 24 May 2007,
OL L 291, 2006 10 21 p.
OJ L 291, 21.10.2006, p.
ESPON programą,
– having regard to the results of the
– atsižvelgdamas į bandomųjų miestų projektų (1989–1999 m.) rezultatus, Bendrijos iniciatyvas URBAN I (1994–1999 m.) ir URBAN II (2000–2006 m.),
Urban Pilot Projects (1989-1999), Community initiative URBAN I (1994-1999) and URBAN II (2000-2006),
– atsižvelgdamas į informaciją iš Miestų audito duomenų bazės, kurioje pateikiama 358 Europos miestų statistika apie 330 rodiklių,
– having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0069 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . ,
– atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl būsto ir regioninės politikos
– having regard to its resolution of 10 May 2007 on housing and regional policy
– atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl miestų dimensijos plėtros kontekste
– having regard to its resolution of 13 October 2005 on the urban dimension in the context of enlargement
– atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ( A6-0031/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0031/2009 ),
A. kadangi pripažįstama, kad nors už miestų klausimus ir yra atsakinga nacionalinė, regioninė ir vietos valdžia, miestų teritorijos vis vien atlieka pagrindinį vaidmenį veiksmingai įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijas, taigi yra laikomos itin svarbia sanglaudos politikos, už kurią yra atsakingos ES institucijos, sudedamąja dalimi,
A. whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
B. kadangi Leipcigo chartijoje išdėstyti ES tikslai yra užtikrinti integruotą požiūrį į miestų plėtros politikos įgyvendinimą siekiant sukurti aukštos kokybės miestų teritorijas, modernizuoti transporto, energetikos, komunalinių paslaugų ir informacijos tinklus ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą, švietimą bei naujoves, ypač skurdžiuose vidiniuose miestų rajonuose ir teritorijose,
B. whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
C. manydamas, kad, viena vertus, lankstaus, pritaikomo ir dinamiško Leipcigo chartijos įgyvendinimo tvarkaraščio parengimo procesas, kuris yra būtina išankstinė sąlyga norint patenkinti ypač skirtingus įvairių Europos miestų poreikius ir kurį jau pradėjo pirmininkaujanti Prancūzija, ir, kita vertus, vėlesnis kiekvienos valstybės narės integruotos miestų plėtros planų parengimas gali pasirodyti labai naudingi siekiant pateikti informaciją apie įvairią padėtį ir suteikti galimybes įgyvendinti iniciatyvas, kurioms nustatyti aiškūs tikslai,
C. whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
D. kadangi reikia skirti miestus ir miestų teritorijas,
D. whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
F. kadangi miestų teritorijose sukuriama 70–80 procentų Europos Sąjungos BVP ir miestai laikomi naujovių centrais bei regioninės, nacionalinės ir ES plėtros centrais,
F. whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and motors of regional, national and EU development,
G. kadangi vis dėlto, miestuose sunaudojama daugiau kaip 75 proc. pasaulio energijos ir išmetama 80 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų dėl energijos gamybos, eismo, pramonės ir šildymo,
G. whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,