natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į kiekvienoje iš sričių, priskirtų politiniams finansavimo prioritetams, gautų rezultatų įvertinimą ir veiksmingumą, siekiant pagerinti būsimų programų vertinimą;
Stresses that it is important to consider the assessment of the results obtained in each of the areas defined as political priorities for funding, and how effective they were, in order to improve the evaluation of future programmes;
Mokslo artinimas prie piliečių
Reconciling science and the citizen
Europos Vadovų Taryba Lisabonoje vykusiame susitikime nustatė plataus užmojo strateginį Europos Sąjungos (ES) tikslą: 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje.
On 23 and 24 March 2000, the European Council, meeting in Lisbon, set the European Union (EU) an ambitious strategic objective: to become, by 2010, the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
Šioje strategijoje pripažįstamas pagrindinis mokslinių tyrimų vaidmuo.
The central role played by research in this strategy has been acknowledged.
Šis tikslas atrodė pasiekiamas penkiolikai autoritetingų ES valstybių; kai kurioms iš jų, su nostalgija prisimenančioms pasibaigusį savo dominavimą, Europos Sąjunga teikė viltį, kad bus sukurta nauja visuomenė.
Such an objective seemed within the reach of the 15 States that made up the Union, some of which, nostalgic for their vanished empire, saw in the EU hope for a new society.
Ši strategija, vadinama „Lisabonos strategija“, nebuvo sėkmingai įgyvendinta, o ES iš tikrųjų neišnagrinėjo tos nesėkmės priežasčių.
This strategy, termed the ‘Lisbon Strategy’, has been a failure without the Union having really analysed the reasons why.
Ar dėl to kaltos valstybės, nesilaikiusios ES įsipareigojimų, kuriuos jos prisiėmė?
Was it the fault of the States, which failed to meet the European commitments they had signed up to?
Ar kalti gyventojai, besijaučiantys nepakankamai įtraukti į ES gyvenimą ir dėl to priversiantys brangiai sumokėti elitą?
Was it the fault of the peoples, who did not feel sufficiently involved and would make the elites pay dearly for that?
Ar kaltas elitas, nesuvokęs gyventojų troškimo suprasti jiems siūlomų idėjų prasmę?
Was it the fault of the elites, who had not understood people’s hunger to understand the meaning of what they were being offered?
Ar tam poveikį darė nepalankūs politiniai įvykiai, kurių įtaka didesnė negu ES ir jos valstybių narių?
Was it the force of contrary political events, which outweighed that of the Union and its members?
Istorikai turės išsiaiškinti tai, kas įvyko šiuo sudėtingu dešimtmečiu nuo 2000 iki 2010 m., su kuriuo tikriausiai baigėsi taikos, klestėjimo ir Europos tautų brolybės laikotarpis, prasidėjęs po Antrojo pasaulinio karo ir pasibaigęs sugriovus Berlyno sieną ir patyrus šio sugriovimo padarinius.
Historians will have to make sense of what happened in the challenging decade 2000 – 2010, which probably saw the end of a cycle of peace, prosperity and fraternity among the peoples of Europe that began after the Second World War and ended with the fall of the Berlin Wall and its consequences.
Šis dešimtmetis prasidėjo euro įvedimu; tai teikė didelių vilčių užtikrinti valiutos stabilumą, virtusių didžiule nesėkme, patirta biudžeto srityje, nes pamiršome, kad pinigų sąjunga negali gyvuoti be ekonominės sąjungos, o valstybės nesilaikė savo pasirašyto stabilumo pakto.
The decade opened with the introduction of the euro, the great hope for monetary stability that turned into an enormous budget fiasco, since it had been forgotten that there can be no monetary union without economic union and the States did not abide by the stability pact they had signed.
Paskui pasirašyta Nicos sutartis, įsigaliojusi 2003 m. vasario 1 d.; ji buvo tokia paini ir sudėtinga, kad signatarai nedelsdami pradėjo diskusijas dėl ES ateities, kurioms pasibaigus patvirtintas naujas tekstas.
It continued via the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and was so disastrous and complex that the signatories immediately launched a ‘debate on the future of the Union’, which would supposedly lead to a new text.
Šį dešimtmetį patirta daug džiaugsmo, kai žemynas 2004 ir 2007 m. galiausiai susivienijo, į ES įstojus dvylikai valstybių, iš kurių dešimt – buvusios komunistinės šalys, bet prasidėjusi krizė pažadino šalių egoizmą, kuris turėjo įtakos tam tikrai viešajai nuomonei.
It experienced immense joy when the continent was finally reunified in 2004 and 2007 with the accession of 12 States, 10 of which were post-communist, but the onset of the crisis inflamed national self-interest, which had an impact on public opinion in some quarters.
Šiuo laikotarpiu kilo gyventojų nepasitenkinimas – nuo 2005 m. jie, kartu su Prancūzija ir Nyderlandais, reiškė savo siekį suprasti ir nebūti pamiršti kuriant jiems nebesuprantamą Europos Sąjungą.
It witnessed the disarray of peoples who, starting in 2005 with France and the Netherlands, expressed their hunger to understand and not be forgotten by a European project that they no longer understood.
Prancūzija ir Nyderlandai neturėtų jausti kaltės: nors 2005 m. surengti 25 referendumai, juose nepritarimą pareiškė daugiau negu dvi valstybės.
France and the Netherlands should not be made to feel guilty: had there been 25 referendums in 2005, more than two States would have voted NO.
Dešimtmetis baigėsi finansų ir ekonomikos krize, prasidėjusia 2008 m.
The decade drew to a close with the financial and economic crisis from 2008 onwards.
Paskutiniaisiais 2009 metais įsteigta naujų institucijų, paskirta nauja Europos Komisija, išrinktas naujas Europos Parlamentas.
It ended in 2009 with new institutions, a new European Commission and a new European Parliament.
Tuo metu ES įsipareigojo įgyvendinti du didelius projektus: GALILEO ir ITER, o siekiant sėkmingai juos įgyvendinti svarbiausia – mokslas ir moksliniai tyrimai; iš įgyvendinant projektus patirtų sunkumų matyti, kad tikroji Europos Sąjungos padėtis sudėtinga.
In the meantime, the Union had committed itself to two major projects: Galileo and ITER, for the success of which science and research are crucial and the difficulties of which illustrate the harsh European reality.
Kaip vykstant tokiems politiniams įvykiams galima tikėtis tapti pirmaujančia konkurencingiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje?
How, in the light of such political events, can we have imagined that we might hope to become the leading knowledge-based economy, the most competitive in the world?
Praėjus šiam dešimtmečiui ES ir valstybės narės susiduria su didžiuliu iššūkiu: užtikrinti gyventojų gerovę ir socialinę pažangą greitai besivystančioje planetoje, kurioje gyvenimas vis sudėtingesnis.
In the past decade the EU and the Member States have faced an enormous challenge: to give their peoples prosperity and social progress in a fast-moving and increasingly complex world.
Pamiršus nostalgiją dėl pasibaigusio dominavimo valstybėms reikėjo laiko suprasti, kad jos per mažos ir turi vienytis.
States have taken time to realise, once the nostalgia for empire passed, that they were becoming too small and needed to unite.
Europai reikės laiko suprasti, kad ji nebėra didelis žemynas.
Europe will take time to understand that it is no longer a great continent.
Europa turi suvokti, kad jos konkurentai – tai valstybės žemynai: Kinija, Rusija, Indija, Brazilija, nepamirštant Jungtinių Amerikos Valstijų ir Australijos.
Europe must understand that its competitors are, in themselves, ‘Continent States’: China, Russia, India, Brazil, not to mention the United States and Australia.
Tačiau Europos Sąjunga nėra valstybė: tai valstybių sąjunga.
But we are not a Nation: we are a Union of States.
Ji turi vienytis siekdama nustatyti savo prioritetus.
We must unite to set our priorities.
Šiomis aplinkybėmis mokslas tikriausiai yra vienybę skatinanti sritis, nes mokslinė veikla vykdoma remiantis žiniomis ir, be abejo, nepriklauso nuo ES svetimų interesų.
In this context science is probably about coming together, as long as it is done with conscience and, of course, independently of interests outside the Union.
Šis pranešimas pateiktas siekiant išnagrinėti, ar peržiūrint Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą negali būti sustiprintas šis auksinis trikampis: žinios, švietimas ir moksliniai tyrimai, kuris yra svarbiausias europiečių ateities garantas.
This report is being proposed in this spirit: to consider whether the review of the 7th Framework Programme for Research and Technological Development (FP7) may offer an opportunity to consolidate the golden triangle of knowledge, education and research that is the key to Europeans’ destiny.
Kodėl tai daryti siūloma peržiūrint Septintąją bendrąją programą, o nelaukiama, kol bus tvirtinama Aštuntoji bendroji programa?
Why propose this for the review of FP7 and not wait for FP8?
Nes nuo 2006 m., kai Europos Parlamentas ir Taryba priėmė galutinį sprendimą dėl Septintosios bendrosios programos, iškilo keturios naujos aplinkybės:
Because four new factors affecting research and science have arisen since 2006, the year that the final decision on FP7 was taken by Parliament and the Council:
· 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai pradėjo veikti naujos institucijos;
· under the Treaty of Lisbon, in force since 1 December 2009, we have new institutions;
· paskirta nauja Europos Komisija ir išrinktas naujas Europos Parlamentas;
· we have a new Commission and a new Parliament;
· priimtas naujas strategijos „Europa 2020“ planas;
· we have a new EU 2020 roadmap;
· tęsiasi labai didelė finansų ir ekonomikos krizė, prasidėjusi 2007 m. pabaigoje baigus derybas dėl Septintosios bendrosios programos ir 2008 m., o baigiamieji programos įgyvendinimo metai (2011–2013 m.) yra sudėtingi siekiant užtikrinti augimą ir įveikti krizę: todėl nė viena problema neišsispręs netyčia.
· we are undergoing a major financial and economic crisis that started after negotiation of FP7 at the end of 2007/during 2008 and the final programming years (2011-2013) are fragile years for growth and exiting from the crisis: nothing must therefore be left to chance.
Įgyvendindama Septintąją bendrąją programą Europos Sąjunga mokslinių tyrimų politiką gali iškelti aukščiau savo ekonominių ir socialinių siekių, visų pirma stiprindama Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE).
FP7 is a chance for the EU to make its research policy match its economic and social ambitions, in particular by consolidating the European Research Area (ERA).
Nustatyti keturi pagrindiniai tikslai, atitinkantys keturias konkrečias programos dalis, pagal kurias turi būti organizuojama Europos mokslinių tyrimų veikla: „Bendradarbiavimo“, „Idėjų“, „Žmonių“ ir „Pajėgumų“ dalis.
Four main objectives have been identified and correspond to four specific programmes that must structure the European research effort: the Cooperation programme, the Ideas programme, the People programme and the Capacity programme.
Tikslas – sudaryti sąlygas Europos Sąjungai reaguoti į pagrindinius visuomenei kylančius iššūkius, kurie susiję su visomis valstybėmis narėmis ir kurių valstybės narės vienos negali įveikti (senėjanti visuomenė ir sveikata, energijos ir vandens tiekimas arba aprūpinimas maistu, tvarus vystymasis, kova su klimato kaita ir pan.), taip pat plėsti žinias, suteikiant galimybes įmonėms diegti daugiau inovacijų ir didinti savo konkurencingumą.
The aim is to enable the EU to respond to the great societal challenges that concern all Member States and to which they cannot respond alone (ageing population and health, energy, water and food supplies, sustainable development, climate change, and so on), as well as to develop the knowledge to enable our businesses to innovate more and enhance their competitiveness.
Europos Parlamento pranešėjas palankiai vertina gerai atliktą ekspertų grupių darbą – Septintosios bendrosios programos ir rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinį vertinimą, nors šioms grupėms suteiktas labai platus įgaliojimas, pagal kurį būtų buvę galima laikytis daug techniškesnio požiūrio, todėl jis tikisi, kad tai bus padaryta vertinant būsimas bendrąsias programas.
The rapporteur welcomes the good work carried out by the expert groups on the interim evaluation of FP7 and the Risk-Sharing Finance Facility, despite a very broad remit that would have merited a much more technical approach, and therefore hopes that such will be the case for future framework programmes.
Tačiau pranešėjas apgailestauja, kad pavėluota paskelbti Europos Komisijos komunikatą šia tema: iš tikrųjų komunikato buvo laukiama 2010 m. pabaigoje, bet jis galiausiai paskelbtas tik 2011 m. vasario mėn.
However, the rapporteur regrets the delay in publication of the Commission communication on this subject; the communication was expected by the end of 2010 but did not, in fact, see the light of day until February 2011.
Pranešėjas ypač apgailestauja, kad šiame vertinime nepakankamai atsižvelgiama į bendrus ES ir valstybių narių vykdomų mokslinių tyrimų aspektus.
The rapporteur regrets, above all, that this evaluation did not take sufficient account of the global aspects of research between the EU and the Member States.
Tokios sumos turi būti konkrečiai išnagrinėtos siekiant skatinti atitinkamų veikėjų dalyvavimą ir užtikrinti, kad lėšos nebūtų išeikvotos netinkamai įgyvendinamoms arba poreikių neatitinkančioms programoms.
Such sums merit specific analysis in order to encourage participation of the actors concerned and avoid financing being dispersed among programmes that do not function properly or do not meet needs.
Europos Parlamento pranešėjas mano, kad būtina patikimai administruoti viešuosius finansus neatsižvelgiant į tai, ar kilusi krizė, tačiau bet koks pakeitimas arba perorientavimas turi būti atliekamas laikantis stabilumo, bendro nuoseklumo ir teisinio tikrumo principų, kurie yra suinteresuotųjų šalių tarpusavio pasitikėjimo pagrindas.
The rapporteur considers that sound management of public money is necessary, whether in a crisis period or not, but that any modification or reorientation must respect stability, overall cohesion and legal certainty, which are the basis for mutual confidence between stakeholders.
Štai kelios pagrindinės šios laikotarpio vidurio peržiūros gairės:
A few broad guidelines for this mid-term review:
– paprastinimas: prie šio klausimo, kuris jau aptartas 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo, būtina grįžti siekiant apžvelgti, kokių veiksmų imtasi Europos Parlamentui pateikus savo pageidavimus.
- simplification: already dealt with in the resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes, this needs to be addressed again in order to follow up the requests made by Parliament.
Iš tikrųjų vienas nustatytų sunkumų yra sudėtingos ir veiklą apsunkinančios administracinės procedūros, dėl kurių mokslininkams lengviau gauti ne Europos Sąjungos, o nacionalinį finansavimą ir mokslinių tyrimų srityje Europa tampa nepopuliari.
In fact, one of the difficulties noted is the complexity and burden of administrative procedures, as a result of which those seeking European financing are diverted towards national financing and Europe is made unpopular with regard to research.
Ši problema tapo dar didesnė dėl naujausios Europos Komisijos finansų audito politikos.
This problem has been made worse by recent Commission policy on financial audits.
Šiuo metu atrodo daugiau negu būtina išspręsti praeities problemas, visų pirma susijusias su Šeštąja bendrąja programa, ir neleisti, kad jos pasikartotų įgyvendinant Septintąją bendrąją programą arba būsimas bendrąsias programas.
Today it seems more than necessary to solve the problems of the past, in particular those of FP6, and avoid repeating them in FP7, or in future framework programmes.
Išspręsti kilusius ginčus nesikreipiant į Teisingumo Teismą ir šiuo metu bei ateityje atlikti paprastinimą laikantis patikimo viešųjų finansų valdymo principo – tai būtina sąlyga, kad mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimas galėtų būti svarstomas Europos mastu, visų pirma ateityje derantis su valstybėmis narėmis dėl Aštuntosios bendrosios programos, jeigu moksliniams tyrimams norime suteikti europinę plotmę ir galiausiai įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;
Settling legal proceedings, without involving the Court of Justice, and present and future simplification that respects sound management of public money, are an essential pre-requisite for science, research and innovation to be dealt with on a European scale, particularly with a view to the negotiations with the Member States on FP8, if we want to Europeanise research further and finally achieve a European Research Area.
– MVĮ dalyvavimas: šis klausimas dažnai laikomas viena silpniausių bendrųjų programų vietų ir šioje srityje dar reikia įdėti pastangų, tačiau pastebimas pagerėjimas, pavyzdžiui, beveik pasiektas programos dalies „Bendradarbiavimas“ tikslas MVĮ skirti 15 % lėšų;
- SME participation: often seen as one of the weaknesses of the framework programmes, efforts are still needed but an improvement is noted – for example, the 15% target for SME participation in the ‘Cooperation’ programme has almost been achieved;
– inovacijos: šiuo metu pastebima, kad inovacijų svarba išaugo, todėl paskutiniaisiais programos įgyvendinimo metais dėmesį svarbu skirti šio tipo projektams.
- innovation: a strengthening of the ‘innovation’ dimension can currently be seen and it is therefore important to direct the final years towards this type of project.
Vis dėlto Europos Parlamento pranešėjas nori pabrėžti, kad Europoje mokslinius tyrimus ir inovacijas atsisakoma sieti su prekyba, tačiau į prekybos potencialą visada turėtų būti atsižvelgiama;
The rapporteur is keen to stress, however, the refusal there is in Europe to link research/innovation and commercialisation, though potential for commercialisation should always be taken into account;
– rizikos pasidalijimo finansinė priemonė: šios priemonės sukūrimas turėjo labai teigiamą poveikį ir baigiant įgyvendinti Septintąją bendrąją programą bei pagal būsimąsias programas ši priemonė turėtų būti toliau įgyvendinama ir stiprinama;
- the Risk-Sharing Finance Facility: introduction of this facility has had a very positive effect and it should be continued and intensified for the end of FP7 and in future programmes;
– pranešėjas siūlo, kad mokslinių tyrimų ir plėtros politika būtų įgyvendinama teritoriniu pagrindu, siekiant mokslinius tyrimus darniai paskirstyti visiems universitetams.
- the rapporteur proposes that research and development policies be territorialised so that research is distributed harmoniously in relation to all universities.
Kokybę, kuri dažnai pasiekiama miestuose, būtų galima užtikrinti stiprinant nematerialius ryšius, pavyzdžiui, rengiant nuolatines vaizdo konferencijas ir sumaniai sujungiant teritorinius mokslinių tyrimų centrus su kompetencijos centrais;
The link with excellence often found in urban areas could be made by intensifying virtual links, for example through permanent videoconferencing and a smart connection between territorialised research centres and centres of excellence;
– pranešėjas taip pat siūlo, kad ES ir valstybės narės priimtų plataus užmojo Europos mokslinių tyrimų, vykdomų technologijų ir gynybos srityje, planą taikydamos ES sutarties 45 straipsnio d punktą, kad būtų sustiprinta gynybos sektoriaus technologinė bei pramoninė bazė ir kartu padidintas viešųjų karinių išlaidų veiksmingumas.
- the rapporteur also proposes that an ambitious European research plan for defence technology should be adopted between the Union and the Member States, pursuant to Article 45(d) of the EU Treaty, with a view to enhancing the defence sector’s industrial and technological base, while at the same time improving the efficiency of military public spending.
Šiuo planu turėtų būti siekiama stiprinti Europos gynybos pramonę.
This plan should have the aim of consolidating the European defence industry.
Apskritai pranešėjas siūlo, kad kvietimais teikti paraiškas projektams įgyvendinti, kurie turi būti paskelbti, būtų pasinaudota siekiant stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir įrodyti, kad gali būti suteikta papildoma nauda Europos lygmeniu; viso to reikia ateityje derantis su valstybėmis narėmis ir moksliniams tyrimams finansinėse perspektyvose, kurios bus įgyvendinamos nuo 2014 m., suteikti europinę plotmę.
More generally, and with regard to the project calls still to be launched, the rapporteur proposes that these be used to consolidate the ERA and prove that European added-value can exist; all this with a view to negotiating, with the Member States and for the future Financial Perspective from 2014, the Europeanisation of research.
dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programos laikotarpio vidurio peržiūros
sur l'évaluation intermédiaire du septième programme-cadre de l'Union européenne pour des actions de recherche, de développement technologiques et de démonstration
Nuomonės referentas: Carl Haglund
Rapporteur: Carl Haglund
Biudžeto komitetas ragina atsakingą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Industry, Research and Energy, to include the following in its motion for a resolution:
11. prašo Komisijos skubiai baigti spręsti ankstesnius klausimus, susijusius su atliekamais patikrinimais, ir atlikti tai taktiškai bei laikantis patikimo finansų valdymo principų;
Asks the Commission rapidly to resolve prior situations arising from inspections in progress, acting with tact and in a manner consistent with the principles of sound financial management;
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Carl Haglund, Lucas Hartong, Monika Hohlmeier, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Vladimír Maňka, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, László Surján, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Carl Haglund, Lucas Hartong, Monika Hohlmeier, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Vladimír Maňka, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, László Surján, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0537 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0537 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7‑0295/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 42 and Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0295/2010 ),
– atsižvelgdamas į Lietuvos Seimo, Liuksemburgo Deputatų Rūmų ir Lenkijos Seimo ir Senato vadovaujantis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisės akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,
– having regard to the reasoned opinions submitted, within the framework of the Protocol (No 2) on the application of the principles of subsidiarity and proportionality, by the Lithuanian Parliament,the Luxembourg Chamber of Deputies and by the Polish Diet and Senat, asserting that the draft legislative act does not comply with the principle of subsidiarity,