natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. Suteikti galimybes piliečiams ir vartotojams
I. Empowering citizens and consumers
Siekiant šių tikslų reikia, kad investuotojai pasitikėtų ir prisiimtų ilgalaikius įsipareigojimus, kad vyriausybės būtų įsitikinę, jog jos turi aktyviau siekti, kad taptų e.vyriausybėmis, ir piliečių pasitikėjimo tam, kad jie naudotųsi skaitmeninėmis paslaugomis.
This requires confidence by investors to make long term commitments, confidence by governments to move more strongly to e-government and confidence by citizens to use the digital services
Užtikrinti visuotinę sparčiąją prieigą
Ensuring ubiquitous and high-speed access
Norint sukurti Europos žinių visuomenę būtina išankstinė sąlyga yra visų vartotojų galimybė turėti prieigą prie stabilių ir patikimų vielinio ir bevielio plačiajuosčio ryšio tinklų.
A prerequisite for the creation of a European knowledge society is that all users have access to resilient and reliable wired and wireless broadband networks.
Link visuomenės, gebančios naudotis internetu
1.1 Achieving a fully connected society
Mobiliųjų telefonų sektorius labai priklauso nuo dažnių spektro kainų ir prieigos prie jo, taigi svarbu, kad būtų kuo greičiau galima naudotis papildomų dažnių spektru ir nebūtų pakenkta dabartinėms transliavimo arba kitoms paslaugoms.
The economics of mobile are highly dependant on spectrum cost and availability and it is important that the spectrum in the Digital Dividend bands is made available as soon as practical without compromising existing broadcast or other services.
Politikos tikslai:
Policy goals:
· Kiekvienas ES namų ūkis iki 2013 m. turėtų turėti prieigą prie plačiajuosčio interneto konkurencinga kaina iki 2013 m.;
· Every EU household should have access to broadband Internet at a competitive price by 2013.
· Siekti, kad Europa išliktų mobiliuoju pasaulio žemynu, t.y. kad 75 proc. mobiliųjų vartotojų 2015 m. naudotųsi trečiosios (angl.
· Keep Europe as the mobile continent in the world: 75% of mobile subscribers should be 3G (or beyond) users by 2015.
Politiniai veiksmai:
Policy actions:
· Komisija iki 2010 m. turėtų persvarstyti su universaliosiomis paslaugomis susijusius įsipareigojimus.
· Review by the Commission of the universal service obligations by 2010.
· Parengti sparčiojo plačiajuosčio ryšio strategiją, įskaitant valstybių narių tikslų atnaujinimą (2010–2015).
· European high-speed broadband strategy, including an update of Member States’ targets (2010-2015).
· Siekti, kad būtų greičiau pradėti darniai naudoti papildomi skaitmeniniai dažniai (2010–2015) ir didinti plačiajuosčio ryšio aprėptį bei gerinti jo kokybę paskirstant šiuos dažnius.
· Accelerate the harmonised deployment of the Digital Dividend (2010-2015) and support the extension of coverage and quality of broadband through its allocation.
NGA) ir spektro sukuriama stabili reglamentuojamoji aplinka siekiant skatinti investicijas ir išsaugoti konkurenciją bei atlyginti už pasiryžimą rizikuoti.
The new provisions of the telecoms package relating to NGA provide a stable and predictable regulatory environment to stimulate investment while safeguarding competition and rewarding risk
· Spartus telekomunikacijų teisės aktų paketo perkėlimas į nacionalinę teisę (iki 2011 m. vidurio).
· Swift transposition of the telecoms package (before mid 2011).
Skaitmeniniai atviros skaitmeninės visuomenės gebėjimai
Digital competences for an inclusive digital society
Europos potencialas – tai jos gyventojų gebėjimai, darbo jėga ir organizacijos.
Europe's potential lies in the skills of its population, its workforce, and its organizations.
Kai nesama visuotinės infrastruktūros, IRT galima naudotis tik ribotai, o kai nesama gebėjimų, naudojimosi šiomis technologijomis ekonominiai ir socialiniai privalumai nedideli.
Without pervasive infrastructure there can only be limited use of ICT and without skills there can only be limited economic and social value from that use.
Jeigu nebus kreipiamas dėmesys į gebėjimų, susijusių su IRT, trūkumą, jis gali tapti kliūtimi, kuri trukdys tam, kad ES būtų konkurencinga globalioje ekonomikoje.
If ignored, the lack of ICT skills will be the bottleneck that prevents the EU from being competitive in the global economy.
Skirtingoms amžiaus grupėms reikalingi gebėjimai ir priemonės skirtingos, tačiau visoms grupėms labai reikalingi.
Skills requirements and tools will differ between age groups, but the necessity is strong in all groups.
· Iki 2015 m. sumažinti skaitmeninio raštingumo ir kompetencijos spragas per pusę.
· Halve the digital literacy and competence gaps by 2015.
· Visos pradinės ir vidurinės mokyklos iki 2015 m. privalo būti prisijungusios prie sparčiojo interneto.
· All primary and secondary schools should have high speed internet connections by 2015.
· Visi pradinių ir vidurinių mokyklų mokiniai iki 2012 m. turėtų būti išklausę pamokų kursą apie su internetu susijusią riziką ir atsakingą naudojimąsi internetu.
· All primary and secondary school students should receive training on Internet risks and about a safe and responsible use of it by 2012.
· Visiems darbingo amžiaus suaugusiesiems turėtų būti sudarytos galimybės lankyti IRT kursus (2010–2015).
· All adults of working age should be offered ICT training opportunities (2010-2015).
· Skaitmeninio raštingumo veiksmų planas (2010–2015), kuris apimtų:
· Digital literacy and competence Action Plan (2010-2015) comprisingy:
- specialias skaitmeninio raštingumo mokymo galimybes (pvz., talonus) grupėms, kurioms gresia atskirtis.
- Specific digital literacy training actions (i.e. vouchers) for groups at risk of exclusion .
- Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė ir skatinamosios priemonės, skirtos privataus sektoriaus iniciatyvoms rengti visų kursus.
- Public-private partnerships and incentives to private sector initiatives to provide training to all employed people.
- Iniciatyva „Naršyk protingai“ siekiant, kad visi besimokantys galėtų išmokti saugiai naudotis IRT.
- ' Be smart online! ' initiative to make all students familiar with the safe use of ICT.
- ES lygmens IRT diplomai kaip standartinio švietimo ir ES skaitmeninių gebėjimų, įgytų nesinaudojant formaliuoju švietimu, sertifikavimo sistema.
- EU level ICT diploma as part of standard education and EU certification scheme for digital skills acquired outside the formalised education system.
Skaitmeninės teisės
Digital rights
Piliečiai susilaiko nuo dalyvavimo, laisvo nuomonės reiškimo ir sandorių sudarymo, jeigu nepakankamai pasitiki naujosios skaitmeninės erdvės teisės aktais.
When there is no sufficient confidence in a legal framework, citizens refrain from interacting, expressing freely their opinions and entering into transactions.
Tik tuo atveju, jeigu piliečiams bus sudaromos tinkamos galimybės ir jie bus atitinkamai informuojami, Europa galės atskleisti visą socialinį ir ekonominį naujosios internetinės aplinkos potencialą.
Only through properly empowered and informed citizens will Europe unlock the full social and economic potential of the new online environment.
Reikėtų atkreipti piliečių dėmesį į tai, kokių padarinių privatumui turi jų elgesys internetinėje terpėje, ir jiems turėtų būti suteikiama teisė reikalauti, kad jų duomenys būtų pašalinti net tuo atveju, jeigu jie iš pradžių buvo kaupiami su duomenų subjekto sutikimu.
Citizens should be made aware of the privacy impact of their behaviour in an online context, and should be afforded the right to require the removal of personal data even when the data was initially collected with the consent of the data subject.
Kova su elektroniniais nusikaltimais yra kitas svarbus uždavinys.
The fight against cybercrime is another significant challenge.
Veiksmingai taikyti šios srities ES teisės aktus dažnai trukdo tarpvalstybinės teisinės problemos, pvz., kompetentinga jurisdikcija arba taikytina teisė.
The effective enforcement of EU legislation in this field is often obstructed by cross-border legal issues, such as competent jurisdiction or applicable law.
· Visi ES piliečiai turėtų būti susipažinę su savo pagrindinėmis skaitmeninėmis teisėmis.
· All citizens should be aware of their basic digital rights.
· Visi vartotojai turėtų galėti kontroliuoti savo duomenis (vadinamoji teisė būti pamirštam).
· All users should have control of their own data ( ' right to be forgotten ' ).
· Iki 2012 m. parengti Europos piliečių ir vartotojų teisių skaitmeninėje aplinkoje chartiją.
· Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment by 2012.
· Visų valstybių narių Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų ratifikavimas (2010–2015).
· Ratification of Cybercrime Convention by all Member States (2010-2015) .
Atvira ir konkurencinga skaitmeninė bendroji rinka
An open and competitive digital single market
Gerai veikianti skaitmeninė ekonomika būtina, jei norima, kad gerai veiktų visos ES ekonomika.
The well–functioning of the digital economy is imperative for the well–functioning of the entire EU economy.
Jeigu šios problemos nebus išspręstos, įmonės ir vartotojai niekada nepasinaudos visu skaitmeninės ekonomikos potencialu.
Unless this is solved, businesses and consumers will never reach the full potential of the digital economy.
Veiksmingas naujosios reglamentavimo sistemos taikymas
Implementing effectively the new regulatory framework
· Sukurti visiškai konkurencingą elektroninių komunikacijų rinką.
· Achieving a fully competitive electronic communications market.
· Išsaugoti atvirą internetą, kai piliečiai turi prieigos teisę ir teisę skleisti informaciją arba naudotis pasirinktomis programomis ir paslaugomis.
· Safeguarding an open Internet respecting the right of citizens to access and distribute information or run applications and services of their choice.
· Kuo greičiau perkelti ir įgyvendinti persvarstytus reglamentuojamuosius aktus (iki 2011 m. vidurio).
· Transpose and implement the revised regulatory framework as quickly as possible (before mid 2011).
· Pasirūpinti, kad EERRI imtų veikti kuo greičiau.
· BEREC should be operational as soon as possible.
· Darniai taikyti tinklo neutralumo nuostatas valstybėse narėse.
· Harmonised implementation of the ' net neutrality ' provisions in the Member States.
· Iki 2013 m. išspręsti tarptinklinio ryšio problemą ir išvengti būtinybės nuolat reguliuoti mažmenines kainas.
· Solution to the problem of roaming avoiding the need to perpetually regulate retail prices by 2013.
Didinti skaitmeninių paslaugų rinką
Boosting the digital services market
Bendroji internetinių paslaugų rinka Europoje dar veikia ne visai efektyviai.
We have not achieved yet in Europe a fully functioning single market for online services.
Apie esamą padėtį galima spręsti iš šių skaičių: tik 7 proc. visų Europos vartotojų sudarytų sandorių internetu yra tarpvalstybiniai; tik 35 proc. bendro ES gyventojų skaičiaus naudojosi sudėtingesnėmis internetinėmis paslaugomis per pastariuosius 3 mėnesius.
Figures speak for themselves: only 7% of all transactions made by European consumers over the web are cross-border; only 35% of the total population in the EU have used advanced internet services in the last 3 months.
500 mln. vartotojų Europos rinkos susiskaidymas užkerta kelią masto ekonomijai, o dėl to kenčia įmonės ir vartotojai.
Fragmentation in Europe’s market of 500 million consumers prevents economies of scale, to the detriment of businesses and consumers.
Praėjus beveik dešimtmečiui po priėmimo, šios direktyvos atrodo pasenusios dėl kompleksiškesnės elektroninės aplinkos.
Almost a decade after their adoption these Directives appear dented by the increased complexity of the online environment.
Teisinės problemos, kurių kyla dėl tam tikrų direktyvų, gali būti išspręstos šias direktyvas palaipsniui atnaujinant, o kitas direktyvas reikia atidžiau persvarstyti.
While the legal issues of some Directives can be resolved through a small incremental update, other Directives need a more fundamental revision.
· Iki 2015 m. pašalinti pagrindines tarpvalstybinių sandorių internetu reguliavimo kliūtis.
· Eliminate the key regulatory obstacles to cross-border online transactions by 2015.
· 2015 m. kiekvienas mobilaus telefono naudotojas turėtų turėti galimybę naudotis savo prietaisu mokėjimo operacijoms atlikti.
· Every mobile user should be able to use its device as a mobile wallet by 2015.
· Persvarstyti su bendrąja rinka susijusį Bendrijos acquis: nurodyti kliūtis ir tikslinius pagrindinių kliūčių šalinimo veiksmus.
· Review the Community acquis affecting the online single market: scoreboard of obstacles plus targeted action on key impediments.
Perėjimas prie skaitmeninių technologijų teikiant viešąsias paslaugas
5.2 Digital switchover of public services
Naudojant IRT priemones aktyviau dalyvaujama viešąjame gyvenime, lengviau gaunama viešoji informacija ir didėja skaidrumas.
ICT tools enable enhanced public engagement, increased access to public information and strengthened transparency.
Sklandžiai teikiant e. vyriausybės paslaugas, susijusias su įmonių įsteigimu ir veiklos vykdymu, studijomis, darbu, gyvenimu ir išėjimu į pensiją bet kurioje ES vietoje, turėtų būti sustiprintas judumas bendrojoje rinkoje.
Mobility in the Single Market can be reinforced by seamless e-Government services for setting up and running of a business and for studying, working, residing and retiring anywhere in the EU.
· 2015 m. visos viešosios paslaugos turėtų būti teikiamos internetu ir prieinamos neįgaliems asmenims.
· All public services should be available online and accessible by persons with disabilities by 2015.
· Teikiant viešąsias paslaugas 2015 m. turėtų būti išmetama 50 proc. mažiau anglies dioksido.
· 50% reduction of the carbon footprint of public services by 2015.
· Parengti nacionalinius viešųjų paslaugų teikimo naudojant skaitmenines technologijas planus, kurie apimtų:
· Develop national plans for the digital switchover of public services including:
- tikslus ir priemones, kurias taikant vyriausybių, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugos 2015 m. būtų teikiamos internetu, o piliečiai ir įmonės būtų skatinami jomis naudotis.
- Targets and measures for getting governments, health and education services on line by 2015 and for promoting the take-up by citizens and businesses.
Plėtoti penktąją laisvę: laisvas turinio ir žinių judėjimas
Developing the Fifth Freedom: free circulation of content and knowledge
Europa negali pasigirti, kad yra didžiausia pasaulio apsirūpinimo skaitmeniniu turiniu rinka, ji – tai 27 atskiros rinkos.
When it comes to the provision of digital content, Europe cannot claim to be the largest marketplace in the world, it is 27 separate markets.
Turinio tiekėjai susiduria su labai sudėtingomis ir nacionalinėmis nuostatomis grindžiamomis licencijavimo sistemomis, todėl su skaitmeninėmis technologijomis susijusioms įmonėms dar sunkiau pateikti įdomių teisėto turinio pasiūlymų.
Providers of content are confronted with overly complex and nationally based licensing systems, which make it more difficult for digital businesses to provide compelling legal content offers.
Dėl to ne tik ribojama galimybė pasinaudoti teisėtu turiniu internetu, bet ir trukdoma plėtoti naujosios žiniasklaidos paslaugas.
This not only limits the availability of legal content online, but also stifles the development of new media services.
Šios problemos yra sunkių diskusijų, kurias reikėtų pradėti nedelsiant, dalis, tačiau jos bet kuriuo atveju rodo, kad reikia iš esmės apsvarstyti dabartinę autorių teisių internete padėtį.
These issues are part of a difficult and urgent debate, but illustrate in any case that a fundamental revision of the current state of online copyright is becoming necessary.
Reikia paspartinti šias diskusijas ir užtikrinti, kad būtų priimti solidūs sprendimai, kurie būtų proporcingi ir patrauklūs ir naudotojams, ir teisių turėtojams.
We need to accelerate this debate to ensure robust solutions that are balanced and attractive for users and right holders.
· Iki 2015 m. parengti paprastą, vartotojams tinkamą prieigos prie skaitmeninio turinio Europoje teisinę sistemą.
· A simple, consumer friendly legal framework for accessing digital content in Europe by 2015.
· Iki 2013 m. pagal Sutarties dėl ES veikimo 118 straipsnį apibrėžti ES autorinių teisių sąvoką.
· Establishment of an EU copyright title under Article 118 of the TFEU by 2013.
· Iki 2012 m. nustatyti bendrus ES masto mokėjimų internetu (pvz., m-cash) standartus ir taisykles.
· Develop common EU-wide standards and rules for online payment methods (i.e. ' m-cash ' ) by 2012 .
Klestinti ekonomika ir visuomenė
A prosperous economy and society
Plačiai pripažinta, kad investicijos į IRT ir ekonomikos našumas glaudžiai susiję, nes didėja visų pramonės sektorių galimybės diegti naujoves horizontaliuoju lygmeniu, didėja našumas ir racionaliau naudojami gamtos ištekliai.
It is widely acknowledged that there is a direct link between the investment in ICT and economic performance, as it raises the innovation capacities of all industrial sectors in a horizontal way, improves productivity and helps to optimise the use of natural resources.
Gebėjimai atlikti tyrimus ir diegti naujoves būtini norint kurti, valdyti ir pritaikyti IRT ir naudotis jomis siekiant ekonominės, socialinės ir kultūrinės naudos.
Research and innovation capacity is essential to be able to shape, master and assimilate ICT technologies and exploit them to economic, societal and cultural advantage.
Skatinti pasaulinio lygio tyrimus ir naujoves
Promoting world class research and innovation
Siekiant vadinamųjų atvirų naujovių reikia veikti pasaulio mastu naudojantis tyrimų vertės grandine ir glaudžiau bendradarbiaujant su tyrimų institucijomis už Europos ribų.
Open Innovation requires global interaction throughout the research value chain and easier co-operation with research institutions outside of Europe.
Taigi vykdant IRT tyrimų ir naujovių diegimo politiką turėtų būti skatinama kaupti viešąsias ir privačias lėšas ir sutelkti dėmesį į sritis, kuriose Europa pirmauja arba galėtų pirmauti pasaulio mastu.
Within this context, ICT research and innovation policy should promote the pooling of public and private funding and its focusing it on areas where Europe is or can become a global leader.
Su tyrimais susijusioms pastangoms neturėtų būti kenkiama dėl viešojo finansavimo programose numatytos per daug didelės biurokratijos.
Research efforts should not be undermined by undue red-tape of public funding programmes.
· Europa – internetinių technologijų kūrimo lyderė.
· Europe at the leading-edge of the development of internet technologies.
· Technologinis pirmavimas kuriant IRT programas, kurias naudojant išmetama mažai anglies dioksido.
· Technological leadership in ICT low-carbon applications.
· Esminis ES pagrindų programoje numatytos biurokratijos sumažinimas.
· Radical reduction of EU Framework Programme red-tape.
· Padvigubinti ES informacijos ir komunikacijos technologijų tyrimams skiriamą biudžetą rengiant kitą finansinę programą, o IRT diegimui skiriamą biudžetą padidinti keturis kartus.
· Double EU ICT research budget in next Financial Perspective and multiply by 4 the budget for ICT take-up.
· Plėtoti iešojo ir privataus sektorių partnerystę siekiant sukurti ateities internetą.
· Develop the Future Internet Public Private Partnership.
· Iš naujo nustatyti pagrindų programos procedūras ir sudaryti vartotojų tarybą.
· Reengineer Framework Programme processes to eliminate red-tape and create a users' board to ensure user-friendliness.
Remti ES ekonomikos konkurencingumą
Supporting the competitiveness of the EU economy
Būsimasis Europos konkurencingumas ir jos gebėjimas atsigauti po dabartinės ekonomikos krizės labai priklauso nuo to, ar ji sugebės plačiai ir efektyviai diegti įmonėse informacijos ir ryšių technologijas.
Europe’s future competitiveness and its ability to recover from the current economic crisis depend to a large extent on its capacity to facilitate widespread and effective deployment of ICT in businesses.
VMĮ gali būti Europos ekonomikos atsigavimo pagrindinė varomoji jėga.
SMEs can be the mainspring of Europe's economic resurgence.
Vis dėlto IRT priemonių, kurias taikant didėja našumas, klausimu VMĮ labai atsilieka nuo didžiųjų įmonių.
But in the use of productivity-boosting ICT tools, SMEs lag substantially behind big firms.
VMĮ turėtų naudotis pažangiomis verslo priemonėmis.
· 80% of SMEs should use advanced business tools by 2015.
· Skatinti, kad rastųsi internetinės paslaugos, pvz., nuotolinių išteklių paslaugos (angl. cloud computing), paslaugų modelių programos, ir kad jomis naudotųsi VMĮ.
· Promote the emergence of and the use by SMEs of Internet based services, such as cloud computing or software as service models.
IRT – ekonomikos, kai išmetama mažai anglies dioksido, dalis
Mainstreaming ICT for a low-carbon economy
IRT gali ir turi atlikti svarbesnį vaidmenį skatinant atsakingai naudoti energiją namų ūkiuose, transporto, energijos gamybos ir gamybos sektoriuose.
ICT can and should play a major role in promoting responsible energy consumption in households, transport, energy generation and manufacturing.
Pažangūs skaitikliai, našus apšvietimas, nuotolinių išteklių paslauga (angl. cloud computing) ir paskirstytoji programinė įranga iš esmės gali pakeisti energijos šaltinių naudojimo įpročius.
Smart meters, efficient lighting, cloud computing and distributed software can transform usage patterns of energy sources.
· Iki 2020 m. naudojant IRT sumažinti pagrindiniuose sektoriuose išmetamo CO2 kiekį 15 proc.
· 15% ICT enabled CO 2 emissions reduction in key sectors by 2020.
· Iki 2015 m. sumažinti IRT sektoriaus išmetamą anglies dioksido kiekį 50 proc.
· Reduction of the ICT sector footprint by 50% by 2015.
· Vartotojų elgesys, susijęs su veiksmingesniu energijos naudojimu: Iki 2015 m.
· More energy efficient behaviour by consumers: 50% of homes fitted with smart meters by 2015.
Politiniai veiksmai bus nustatyti specialiame INI pranešime.
Policy actions will be the subject of a specific INI report .
Skatinamieji veiksniai
Enabling factors
Siekiant, kad Skaitmeninė darbotvarkė 2015.eu taptų strateginiu pagrindu ir duotų rezultatų, kurių tikimasi, reikia, kad būtų prisiimama didelė politinė atsakomybė ir taikomos veiksmingos įgyvendinimo priemonės.
In order for the 2015.eu digital agenda to become this strategic framework and to produce the intended results, strong political ownership and effective delivery mechanisms are required.
Politinis vadovavimas
Political Leadership
Valdymas ir atsakomybės prisiėmimas įvairiais lygmenimis
Multilevel governance and ownership
Darbotvarkė „2015.eu“ bus veiksminga tik tuo atveju, jeigu bus prisiimama atsakomybė visais politiniais lygmenimis ir jeigu už darbotvarkės vykdymą bus bendrai atsakoma ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis.
2015.eu will only be effective if it is 'owned' by all political levels and is implemented as a shared responsibility at EU, national and regional levels.
Politinis matomumas
Political visibility
Aukščiausiojo lygio susitikimų skaitmeninės darbotvarkės klausimais organizavimas turėtų padėti apžvelgti padarytą pažangą, sustiprinti susijusių subjektų įsipareigojimus, atkreipti dėmesį į IRT svarbą ir suteikti naują politinį postūmį.
The organisation Digital Agenda Summits should help to review progress, to reinforce the commitment of the actors involved, to raise the profile of the role of ICT and renew political impulse.
Veiksmingas įgyvendinimas
Effective delivery
SMART tikslai ir uždaviniai
Smart objectives and targets
Valstybės narės turėtų nustatyti šiuos tikslus atsižvelgdamos į skirtingą savo padėtį.
Member States should set national smart objectives corresponding to their different situations.
ES veiksmų ir teisėkūros programa
EU Action and Legislative Programme
Tikslai, kurių turėtų būti siekiama ES lygmeniu, turėtų būti nustatyti veiksmų plane ir, jei reikia, tiksliniuose teisės aktuose.
The objectives to be pursued at the EU level shall be spelt out in terms of an Action Plan and, where necessary, targeted legislation.
Turėtų būti pasitelktos tinkamos įgyvendinimo ir visos ES turimos priemonės .
All appropriate delivery mechanism and all EU instruments should be mobilised .
Stebėsena ir lyginamasis vertinimas
Monitoring and benchmarking