natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. kadangi moterų vaidmuo pramonėje skirtingas, nes įvairiuose sektoriuose jų skaičius nevienodas, t. y. labai daug moterų kai kuriuose sektoriuose (tekstilės, drabužių, siuvinėjimo, avalynės, kamščių pramonės, kabelių, elektros ir elektronikos įrangos, maisto) ir labai mažai aukštųjų technologijų sektoriuje, vadinasi, nustatytos problemos turi būti grupuojamos,
D. whereas the role of women in industry varies as a result of their variable representation in different sectors, specifically over-representation in some sectors (textiles, garments, embroidery, footwear, cork, cabling, electrical and electronic equipment, food) and under-representation in cutting-edge technology sectors, leading to differentiation in the problems encountered,
E. kadangi su lytimi susijusios kliūtys vis dar trukdo moterims labiau įsitvirtinti pramonėje, tačiau šios kliūtys dabar ne tokios pastebimos kaip anksčiau,
E. whereas gender barriers still impede women’s progress in industry but are now more subtle than they used to be,
F. kadangi tuose sektoriuose, kuriuose moterys sudaro darbuotojų daugumą, užmokestis mažesnis ir tai rodo, kad moterys diskriminuojamos; kadangi sudarant kolektyvines sutartis nepakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą ir į specialiuosius moterų poreikius ir kadangi turi būti labiau stengiamasi įgyvendinti esamus teisės aktus,
F. whereas, in sectors where women represent the majority of workers, lower salaries predominate, reflecting the discriminatory treatment of women’s work, and whereas collective agreements generally fail to take sufficient account of the gender dimension and women’s specific needs, and more forcible efforts must be made ensure that existing legislation is put into effect,
H. kadangi bendrovės, nesvarbu, koks jų dydis ar sektorius, kuriame jos dirba, privalo laikytis lygybės darbo vietoje principo;
H. whereas companies have a general duty to comply with the principle of equality at the workplace, regardless of their size or the sector in which they operate,
I. kadangi nestandartinį, nepastovų darbą turinčios ir ne visą darbo dieną ar laikinai dirbančios moterys labiau diskriminuojamos, ypač jei jos nori tapti motinomis, ir kadangi jos paprastai turi mažiau galimybių įgyti pagrindinį išsilavinimą, mokytis visą gyvenimą ir gauti profesinį mokymą; kadangi nepastovų darbą turinčios arba ne visą darbo dieną dirbančios moterys dažnai negali reguliariai mokėti įnašų į pensijų fondą ir todėl labiau rizikuoja neturėti pakankamai pajamų vėlesniam gyvenimui,
I. whereas women in precarious, part-time, temporary and non-standard work suffer more discrimination, particularly when they become mothers, and generally have fewer opportunities for basic, life-long learning and vocational training; whereas women in precarious or part-time work are often unable to contribute consistently to a pension fund and are therefore at greater risk of not having a sufficient income with which to support themselves in later life,
K. kadangi 99 proc. perdirbimo pramonės, kurioje sutelkta 86 proc. moterų, dirbančių pramonėje, darbo jėgos, sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kuriose dirba apie 58 proc. visos šio sektoriaus darbo jėgos,
K. whereas the manufacturing industry, in which 86% of the female industrial workforce is concentrated, comprises 99% small and medium-sized undertakings (SMEs), which employ around 58% of the total workforce in this sector,
L. kadangi dabartinė darbo pramonėje raida veikiau pasižymi tradicinių užimtumo būdų nykimu, o ne darbo sąlygų ir karjeros, ypač moterų, galimybių gerinimu,
L. whereas the development of work in industry is currently characterised more by the erosion of traditional patterns of employment than by an improvement in working conditions and career opportunities, particularly for women,
M. kadangi kultūriniu požiūriu, kuriuo vadovaujantis pramonė laikoma moterims netinkama sritimi, skatinamas diskriminavimas, o tada mažėja dirbančių moterų motyvacija, blogėja jų darbo rezultatai, jos nutraukia profesinę karjerą, nuvertinama jų kvalifikacija ir toliau prastėja jų galimybės,
M. whereas the cultural attitude that considers industry as an inappropriate field for women leads to discrimination, which in turn leads to the demotivation of women workers, a reduction in their work performance, their withdrawal from careers, depreciation of their skills and a further reduction in the opportunities they enjoy,
N. kadangi vaikų priežiūros įstaigų stoka, nesavanoriškas darbas ne visą darbo dieną , mokymosi galimybių ir pagalbos grįžti į darbą trūkumas glaudžiai susiję ir dėl to kyla pavojus, kad moterys liks mažiau kvalifikuotose darbo vietose ir neturės pakankamų karjeros perspektyvų,
N. whereas there is a close link between the lack of childcare structures, involuntary recourse to part-time work and the lack of training opportunities and reinstatement aid, which threatens to leave women in the least qualified posts without adequate career prospects,
O. kadangi trūksta pagal lytį suskirstytų statistikos duomenų apie darbo pasiskirstymą pagal įvairias profesines kategorijas ir apie susijusio užmokesčio dydį pramonės sektoriuose,
O. whereas there are few gender-differentiated statistics on the division of labour in the various occupational categories and the corresponding wage levels in industrial sectors,
P. kadangi vyrų ir moterų patiriamas pavojus sveikatai ir profesinės ligos gali būti skirtingos, todėl svarbu išsamiau išnagrinėti ir aptarti dabartinę padėtį ir padarinius, taip pat atsižvelgiant į konkrečias su motinyste susijusias pasekmes,
P. whereas the health risks and types of occupational illness may be different for women and for men, and it is therefore important to analyse current situations and their consequences and study them in greater depth, also taking account of specific consequences as regards childbearing,
Q. kadangi tęstinis mokymas ir spartesnis mokymasis didina moterų produktyvumą ir jų darbo teikiamą naudą ekonomikai,
Q. whereas continuing education and accelerated learning increase the productivity of women and the contribution they make,
R. kadangi tik nediskriminacinėje darbo aplinkoje įmanoma pasiekti geresnių abiejų lyčių darbuotojų rezultatų ir sukurti sąlygas, kuriomis būtų paisoma kiekvieno konkretaus asmens ir pripažįstami jų tikslai,
R. whereas a non-discriminatory working environment is the only kind capable of nurturing the productive potential of both female and male employees and it is essential to create a climate in which every individual is valued and his or her goals are recognised,
2. ragina valstybes nares skatinti moterų verslumo pramonėje rėmimo programas ir finansiškai remti moterims priklausančių įmonių kūrimąsi;
Encourages Member States to promote female entrepreneurship in the industrial sector and to provide financial support for women setting up companies;
6. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti dideles bendroves parengti ir privalomai įgyvendinti savo suderintas lygybės programas, o mažas ir vidutines įmones irgi skatinti tą daryti;
Calls on the Commission and the Member States to urge large companies to draw up and introduce their own negotiated equality programmes on a compulsory basis and also to encourage small and medium-sized undertakings to do likewise;
9. mano, kad moterų vaidmuo bet kokioje pramonės srityje negali būti svarstomas neatsižvelgiant į bendrą pramonės padėtį Europos Sąjungoje, į problemas, kurios kyla ES pramonės sektoriuje, arba į poreikį rasti tinkamus sprendimus;
Is of the opinion that the role of women in any industrial sector cannot be viewed in isolation from the state of industry in the European Union generally, the challenges that industry in the EU is facing or the need for appropriate answers;
Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo (OL L 45, 1975 2 19, p.
Council Directive 75/117/EEC of 10 February 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to the application of the principle of equal pay for men and women (OJ L 45, 19.2.1975, p.
19). įgyvendinimo priemonių siekiant kovoti su diskriminacija, susijusia su darbo užmokesčiu, visų pirma reikia aktyviau pasinaudoti profsąjungomis ir parengti sektorinius planus, suskirstytus į etapus, ir nustatyti aiškius tikslus, kurie padėtų panaikinti su darbo užmokesčiu susijusią tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją;
19). in order to combat wage discrimination, particularly by greater trade union involvement and by drawing up phased sectoral plans, with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
13. mano, kad svarbu siekti sukurti metodiką, kurią taikant būtų galima tiksliai įvertinti, kokiomis priemonėmis darbe galima užtikrinti teisę į vienodą atlyginimą vyrams ir moterims, deramai pripažinti asmenis ir profesijas ir kartu suteikti darbui reikiamą vertę siekiant padidinti įmonių produktyvumą, konkurencingumą, kokybę ir pagerinti abiejų lyčių darbuotojų gyvenimą, nes darbas – tai struktūrinis veiksnys;
Considers it important to look into the establishment of a methodology for analysing exactly what jobs entail, that will guarantee the right to equal pay for women and men, give proper recognition to individuals and occupations and, at the same time, raises work to the level of a structuring factor, with a view to increasing the productivity, competitiveness and quality of undertakings and improving the lives of workers, both women and men;
15. pabrėžia, kad būtina skatinti iniciatyvas, kuriomis padedama įmonėse kurti ir įgyvendinti teigiamas priemones ir žmogiškųjų išteklių politiką, kurios skatina lyčių lygybę, taip pat skatinti informavimo ir mokymo priemones, kuriomis padedama populiarinti, perduoti ir įtvirtinti organizacijose ir įmonėse pasitvirtinusią praktiką;
Stresses the need to encourage initiatives that contribute to setting up and implementing in companies positive and human resources policies and positive measures promoting gender equality, and to encourage information and training measures making it possible to promote, transfer and incorporate practices that have been successful in organisations and companies;
17. rekomenduoja darbo vietoje sudaryti didesnes pasirinkimo galimybes, kad vyrai ir moterys turėtų daugiau galimybių gerinti šeiminį gyvenimą ir karjerą; mano, kad vyrai ir moterys turėtų lengviau gauti darbą, kad būtų patenkinti kintantys jų poreikiai;
Recommends that there should be more choice in the workplace, thereby enabling men and women to have greater options for the development of both their family lives and their working careers; believes that work should be much more readily available to men and women to match their changing needs;
Priimti tekstai, 2007 6 20, P6_TA(2007)0269 . ;
Texts adopted, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;
21. ragina valstybes nares atlyginti įmonėms, kurios imasi veiksmų lyčių lygybei užtikrinti, ir skatina derinti darbą ir šeiminį gyvenimą siekdamos šioje srityje skleisti pažangiąją patirtį;
Calls on the Member States to honour companies that take action to in favour of equality between women and men and facilitate work-life balance, in order to foster the spread of good practices in this area;
23. pabrėžia derybų ir kolektyvinių derybų svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač įsidarbinimo, darbo užmokesčio, darbo sąlygų, karjeros ir profesinio mokymo srityse;
Stresses the importance of negotiations and collective bargaining in the fight to abolish discrimination against women, in particular with regard to employment, wages, working conditions, careers and professional training;
29. ragina Komisiją remti švietimą, aukštąjį mokslą ir profesinį mokymą; pabrėžia, kad išsilavinimas moterims – būtina priemonė darbo rinkos susiskaidymui lyčių pagrindu įveikti;
Calls on the Commission to support education, higher education and vocational training; stresses that education is an essential way for women to overcome the gender-segmented labour market;
31. apgailestauja, kad mažai moterų dalyvauja socialinių partnerių organizacijų veikloje ir ragina jas aktyviau šviesti derybininkus ir už kolektyvines sutartis atsakingus asmenis lyčių lygybės klausimu, taip pat didinti moterų dalyvavimą sprendimus priimančių organizacijų veikloje;
Regrets women’s scant participation in organisations set up by the social partners, and invites the social partners to intensify training on gender equality for negotiators and those responsible for collective agreements, and to strengthen women’s participation in their decision-making bodies;
36. ragina valstybes nares ir Komisiją sukurti ir įgyvendinti strategijas mokslo ir technologijų srityje dirbančių moterų darbo aplinkos ir karjeros vystymo atotrūkiui mažinti;
Calls on the Member States and the Commission to develop and implement strategies to address discrepancies in the work environment and the career development of women working in science and technology;
38. ragina valstybes nares ir Komisiją vykdant visų susijusių sričių politiką atsižvelgti į ypatingą moterų padėtį pramonėje, ypač sektoriuose, kurie restruktūrizuojami ir kuriems taikomos pasaulio prekybos priemonės, užimtumo, profesinio mokymo, sveikatos ar saugos darbe klausimais;
Encourages the Member States and the Commission to take account of women’s specific situation in industry in all related policies, in particular in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade, whether in relation to employment issues, vocational training or health and safety at work;
40. pripažįsta, kad kai kuriuose regionuose, ypač nepalankioje padėtyje esančiuose ES regionuose, didelė tekstilės ir aprangos sektoriaus, nuo kurio priklauso moterų užimtumas, koncentracija; ragina ypatingą dėmesį skirti iš trečiųjų šalių importuojamiems produktams;
Recognises that some regions are characterised by a high concentration of undertakings in the textile and garment sector, on which women’s employment is heavily dependent, particularly those coming from less-favoured regions of the EU; calls for particular attention to be paid to the import of products from third countries;
42. mano, kad gamybos perkėlimą į kitas patyrė pramonės šakos, kuriose dirba daug moterų, pvz., tekstilės, aprangos, avalynės, kabelių, keramikos, elektros ir elektronikos įrangos, taip pat su mityba susijusi pramonė ir kad ši padėtis dažniausiai susidaro ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose šalyse , yra nedarbo priežastis ir kenkia ekonominei ir socialinei sanglaudai;
Considers that relocations have affected industries with a high concentration of female labour, such as textiles, clothing, footwear, cabling, ceramics, electrical and electronic equipment and various segments of the food industry, and that this situation more seriously affects Member States with a lower level of economic development, causing unemployment and jeopardising economic and social cohesion;
44. ragina neteikti Bendrijos pagalbos įmonėms, kurios, valstybėje narėje pasinaudojusios šiuo finansavimu, perkelia gamybą į kitą šalį iki galo neįvykdžiusios su atitinkama valstybe nare sudarytų sutarčių;
Calls for Community aid not to be granted to companies which, after benefiting from such funding in a Member State, transfer their production to another country without fully implementing contracts concluded with the Member State concerned;
EGF) pagalbą ir tuo užtikrinti, kad ši pagalba pasiektų ir sektorius, kuriuose dirba daug moterų;
Calls on the Member States and the Commission to take account of the gender dimension when distributing European Global Adjustment Fund aid, so as to ensure that such aid also reaches sectors with a high concentration of female labour;
Europos pramonė patiria esminių pokyčių, tačiau išlieka strategiškai svarbi bendram Europos Sąjungos valstybių narių vystymuisi, taigi svarbu aptarti šį sektorių vyrų ir moterų lygybės aspektu.
European industry is undergoing significant change, but it retains strategic importance for the development of all European Union Member States, and it is therefore worth considering the sector from the point of view of equality between men and women.
Yra daug labai skirtingų sektorių, kuriuose dirbančių moterų skaičius, vaidmuo ir perspektyvos ypač skiriasi.
There is a wide range of highly heterogeneous sectors, in which the presence, role and prospects of women working in those sectors differ considerably.
Pirma, sektoriai, kuriuose tradiciškai dirba moterys, visų pirma priklauso perdirbimo pramonei ir moterų užimtumas juose sudaro apie 85 proc. viso moterų užimtumo pramonėje.
On the one hand, the ‘traditional’ sectors in which women are employed are concentrated in the manufacturing industry, with around 85% of total female industrial employment.
Antra, radosi naujų su IRT susijusių sektorių, kuriuose moterų užimtumas sudaro 15 proc. viso moterų užimtumo pramonėje, ir aukštųjų technologijų pramonės (aviacija, chemijos pramonė) sektorių, kuriose dirba mažai moterų.
On the other hand there are the newly emerging ICT sectors, with 15%, and cutting-edge industry (aeronautics, chemical industry), where women are represented only to a small extent.
Vidutiniškai daugiau kaip 14 proc. darbuotojų moterų dirba pramonėje, bet kai kuriose šalyse ši dalis sudaro 25 arba daugiau procentų, iš šalių išsiskiria Bulgarija (28 proc.) ir kai kurios rytinės naujosios šalys narės, pvz., Čekijos Respublika (26 proc.), Slovakija ir Rumunija, o kitose šis skaičius sudaro apie 20 proc., pvz., Graikijoje, Vengrijoje ir Portugalijoje.
On average, more than 14% of employed women work in industry, with this percentage rising to 25% or more in some countries, reaching a peak of 28% in Bulgaria and various other new Member States in Eastern Europe such as the Czech Republic (26%), Slovakia and Romania, and standing at around 20% in other countries such as Greece, Hungary and Portugal.
Be to, daugeliu atvejų dirbama ne visą darbo dieną (21 proc.) ir 65 proc. ne visą darbo dieną dirbančių šio sektoriaus darbuotojų sudaro moterys.
It might also be noted that, in many cases, this takes the form of part-time employment (more than 21%), and that women represent around 65% of part-time workers in this sector.
Užimtumas ir pramonės politika
Employment and industrial policy
Norint aptarti moterų padėtį pramonėje reikia išnagrinėti įvairių sričių Bendrijos politiką, kad būtų galima nustatyti bendrus prioritetus, ypatumus, skirtumus ir prieštaravimus.
Studying the situation of women in industry entails an analysis of various Community policies in order to highlight the common priorities, specific characteristics, divergences and contradictions.
Šiame dokumente taip pat teigiama, kad „Komisija laikosi savo ankstesnių įsipareigojimų skatinti ir lengvinti pramoninių naujovių ir pokyčių procesą“, ir pabrėžiama, kad „ komunikate dėl veiksmų programos augimui ir užimtumui skatinti buvo pirmiausia pažymėta, kad pramonės politika yra pagrįsta ES ir valstybių narių partneryste “.
Inter alia, this document states that the Commission stands by its commitments to apply an industrial policy aimed at encouraging and facilitating the process of industrial innovation and change, stressing that the communication on the action programme for growth and employment noted that industrial policy is based on a partnership between the EU and Member States .
Vis dėlto šiame dokumente visiškai neasižvelgiama į su užimtumo uždaviniais susijusį lyčių aspektą, taigi deramai neįvertinamas moterų dalyvavimas tam tikruose sektoriuose, kuriuose jos atlieka nekvalifikuotus darbus, kurie vykdant struktūrizavimą gali būti panaikinti.
However, the challenges in relation to employment set out in this document take no account of the gender dimension, and consequently they do not give due recognition to women’s participation in some sectors of industry, where they are generally relegated to unskilled work which makes them more vulnerable in the event of restructuring.
Taigi rengiant Bendrijos pramonės politiką būtina reikia sistemingai taikyti lyčių lygybės principą.
It is therefore important to stress the need for systematic recourse to gender mainstreaming when shaping Community industrial policy.
Taikydamos šį sisteminį požiūrį, kurį formuojant turėtų aktyviai dalyvauti visi socialiniai partneriai, suinteresuotosios šalys galėtų įvertinti susijusius pavienių sektorių uždavinius, atsižvelgdamos į užimtumo lygį ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą.
This methodical approach, which should include active participation by all the social partners, should enable an assessment to be made for all the parties concerned by the challenges, sector by sector, taking account of the level of employability and of economic, social and regional cohesion.
Įmonės konkurencingumo praradimas gali pasireikšti todėl, kad darbo jėga nepasirengusi technologiniams pokyčiams, kad negebama išlaikyti žmogiškųjų išteklių dėl netinkamos darbo ir šeiminio gyvenimo derinimo politikos arba kad pirmenybė teikiama konkurencijai ir pasaulinei prekybai pažeidžiant moterų teises ir nesiekiant ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslų.
An undertaking’s loss of competitiveness may result from a workforce left unprepared for technological changes or from an inability to retain human resources owing to an inadequate conciliation policy or the prevalence of competition and world trade priorities to the detriment of women’s rights and economic and social cohesion.
Taigi rizika būtų labai susijusi su moterimis, nes atitinkamos šalys visų pirma yra pažeidžiamiausiuose pramonės sektoriuose dirbančios moterys.
Consequently the risks are profoundly feminised, since the parties involved are primarily women in the most fragile industrial sectors.
Statistikos problema
The statistical problem
Atlikti tyrimai rodo, kad trūksta pagal lytį ir pagal funkcijas susikirstytų duomenų, susijusių su įmonėmis, o dėl to, viena, sunkiau lyginti skirtingus sektorius ir, antra, negalima pakankamai tiksliai įvertinti funkcijų pasiskirstymo pagal lytį.
The investigations made show that there is a lack of data broken down by gender and function in undertakings, which makes it difficult to draw comparisons between the various sectors and makes it impossible to carry out a sufficiently precise assessment of the gender-based differentiation of functions.
Šios spragos daro didelę įtaką ir apskaičiuojant tikrus atlyginimų skirtumus, ir analizuojant įmonėse dirbančių moterų karjeros raidą.
These shortcomings have significant repercussions both for the assessment of the actual wage gap and the analysis of career development for women within undertakings.
Žinoma, kad kai kuriuose sektoriuose vyrų ir moterų atlyginimai už tą patį darbą vis dar skiriasi apie 20 proc.
It has been established that in some sectors there are still wage differences of around 20% between men and women in similar jobs.
Be to, profesinės kategorijos, kurias įgyja daugiausia dirba moterys, yra mažai apmokamos ir vis dar įprasta, kad fabrikų, kuriuose dauguma darbuotojų yra moterys, vadovai daugiausia yra vyrai.
Moreover, the professional categories where women predominate have lower wages, and it is still common to find majority male management in factories with predominantly female staff.
Pavyzdžiui, EIRO atliktoje apklausoje integruotojo požiūrio į moterų ir vyrų lygybės aspektą pramoniniuose santykiuose tema keliama kiekybinių statistikos duomenų problema.
For example, the EIRO study on an integrated approach to gender equality in industrial relations highlights the problem of quantitative statistical data.
Žinoma, kad svarbu rinkti kokybinius duomenis (pvz., apie pažangiąją patirtį), įskaitant ir su kolektyvinėmis sutartimis susijusius duomenis, visų pirma apie straipsnių dėl lygių teisių ir galimybių teisinę vertę ir apie tai, kaip jie taikomi.
It is important to improve the collection of qualitative data (for example on good practices), including in relation to collective labour agreements, above all the legal status of and degree of compliance with clauses relating to equal rights and opportunities.