natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kad būtų galima susidaryti išsamesnį socialinės atskirties Europos Sąjungoje vaizdą, santykinį matavimo vienetą – skurdo rizikos rodiklį – galima papildyti materialinio nepritekliaus rodikliu, pagal kurį socialinė atskirtis matuojama absoliučiais skaičiais.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Materialinio nepritekliaus rodiklis apibrėžiamas kaip nepageidaujamas bent trijų iš devynių materialių kriterijų trūkumas.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
Šį rodiklį sudaro tokie devyni kriterijai:
The nine items included in this indicator are:
- gebėti padengti nenumatytas išlaidas;
- ability to face unexpected expenses;
- gebėti kasmet po savaitę atostogauti ne savo gyvenamojoje vietoje;
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
- vėluoti apmokėti sąskaitas (pirkimo, būsto kredito, automobilio kredito įmokos ar kitos neapmokėtos sąskaitos);
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
- turėti galimybę bent kartą per dieną valgyti mėsos, žuvies ar atitinkamo vegetarinio maisto;
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
- gebėti tinkamai šildyti savo būstą;
- capacity to keep home adequately warm;
- turėti skalbimo mašiną;
- possession of a washing machine;
- turėti spalvotą televizorių;
- possession of a colour television;
- turėti telefoną;
- possession of a telephone;
- turėti asmeninį automobilį.
- possession of a personal car.
Būtina įtraukti prevenciją ir kovą su skurdu ir socialine atskirtimi į kitas politikos priemones, užtikrinant visuotinę galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis ir teise į darbą, grindžiamą teisėmis, bei gauti darbo užmokestį, leidžiantį gyventi oriai.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
Todėl reikia pakeisti šiuo metu vykdomas Europos Sąjungos politikos priemones.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
Nereikia pamiršti, kad, neseniai atliktos Eurobarometro apklausos apie ES gyventojų požiūrį į skurdą duomenimis, didžioji dauguma (73 proc.) respondentų mano, kad skurdas jų šalyse yra didėjanti problema, 89 proc. reikalauja iš savo vyriausybių imtis skubių veiksmų jam įveikti, o 74 proc. tikisi, kad ES taip pat imsis svarbaus vaidmens šioje srityje.
It should also not be forgotten that, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context.
Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai
European Year for Combating Poverty
Eurostato skurdo rizikos prieš ir po socialinių išmokų tyrimai
The Eurostat study
"Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010" , atlikti pagal amžiaus ir lyčių grupes, parodo socialinių išmokų svarbą užkertant kelią skurdui, nors dėl nedarbo, laikino ir mažai apmokamo darbo, atlyginimų skirtumų bei mažesnių socialinių ir senatvės pensijų skurdą ir toliau daugiausia patiria moterys ir vaikai (žr. lentelę toliau).
'Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010'. for 2007 on the risk of poverty before and after social transfers, by age and gender, highlights the importance of social transfers in preventing poverty, although women and children continue to be the worst affected, due to unemployment, precarious and low-paid jobs, and wage and pension discrimination (see table below).
Skurdo rizika prieš išmokant socialines išmokas
Before social transfers – risk of poverty
Iki 18 metų
Under the age of 18
Vyresni nei 65 metų
Over the age of 65
Skurdo rizika išmokėjus socialines išmokas
After social transfers – risk of poverty
Būtina atsižvelgti į Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų pagrindinius tikslus ir principus: teisių pripažinimą, atsakomybės pasidalijimą ir dalyvavimą, sanglaudą, įsipareigojimus ir konkrečius veiksmus.
The objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty, which are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action, should be taken into account.
Būtinos konkrečios priemonės, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu šie tikslai būtų įtraukti į bendros politikos kryptis, taip pat į priemones ekonominei ir socialinei krizei įveikti, kad joms būtų suteikta praktinė reikšmė ir jos turėtų konkrečią įtaką skurdo mažinimui.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
Kita vertus, pažymėtina, kad Europos Sąjunga įsipareigojo vykdyti Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir Rezoliuciją, skelbiančią antrąjį Jungtinių Tautų kovos su skurdu dešimtmetį (2008–2017 m.).
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).
Tačiau šiuo pasiūlymu ne tik atsitraukiama nuo pradinių Lisabonos strategijos tikslų, bet ir neleidžiama net priartėti prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų – perpus sumažinti žemiau skurdo ribos gyvenančių asmenų skaičių.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Todėl reikia bent padvigubinti šį siekį ir įgyvendinant atitinkamas priemones padaryti jį įtikinamą.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Būtina stengtis skatinti socialinę integraciją ir įtrauktį, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, ir aiškiai įsipareigoti parengti Europos Sąjungos ir nacionalines kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politikos priemones, siekiant užtikrinti visuotinę galimybę naudotis pagrindinėmis viešosiomis paslaugomis ir teise į sveikatos apsaugą, švietimą ir profesinį mokymą, būstą, socialinę apsaugą, teisėmis grindžiamą darbą, teisingą darbo užmokestį, orumą užtikrinančias pensijas ir atitinkamas pajamas.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Taip pat reikia nustatyti bendrą tikslą, teikiant pirmenybę ekonominei ir socialinei sanglaudai bei pagrindinių žmogaus teisių gynimui, todėl turi būti suderintos ekonominės, užimtumo, socialinės ir aplinkos politikos priemonės ir teisingai perskirstytas turtas ir pajamos.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
Minimalių pajamų vaidmuo kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
Jau pastebėta, kad geriausias būdas kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi yra prevencija, todėl būtina:
We have already seen that the best way of combating poverty and social exclusion is to prevent them, which means that we must: whereas it is necessary for this purpose:
- gerinti darbo vietų kokybę ir didinti darbo užmokestį, nes tai yra vystymosi ir krizės įveikimo pagrindas;
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- nustatyti faktinę teisę į pajamas, laikomą pagrindine socialine investicija;
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- užtikrinti teisingas senatvės ir kitas pensijas bei išmokas šeimoms;
- guarantee decent pensions and family benefits;
- užtikrinti visuotinę galimybę naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis.
- ensure universal access to high-quality public services.
Socialinės apsaugos sistemos neabejotinai svarbios siekiant užtikrinti ekonomikos ir socialiniam vystymuisi būtiną socialinės sanglaudos lygį ir socialinę įtrauktį, gerinti iš darbo rinkos išstumtų asmenų mokymo lygį, užtikrinti pagrindinių teisių įgyvendinimą ir lygias galimybes.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Esama labiau pažeidžiamų gyventojų sluoksnių ir grupių, nepamirštant neįgaliųjų, imigrantų, daugiavaikių ar vienišų tėvų šeimų, lėtinėmis ligomis sergančių ligonių ir benamių, kuriems reikalinga parama užtikrinant tinkamas pajamas.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Įvairialypė minimalių pajamų sistemos, galiojančios daugelyje Europos Sąjungos šalių ir įgyvendinamos kartu su socialinės įtraukties priemonėmis, taikymo patirtis rodo, jog tai pagrindinis papildomas kovos su skurdu ir socialine atskirtimi būdas.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Todėl teikiamos minimalios pajamos – pagrindinė socialinės apsaugos sistemų dalis – gali būti apibūdinamos kaip pinigų suma, užtikrinama tiems, kurie jos negali gauti be pagalbos.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Teisė į minimalias pajamas yra visuotinė (taikoma visiems asmenims) ir tam nereikalaujama įmokų (nereikalaujama periodinių įmokų į atitinkamą fondą, kaip draudimo atveju).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Ši priemonė taikoma įvairiose Europos šalyse ir jai įvairia išraiška būdinga tai, kad užtikrinamos minimalios pajamos, laikomos būtinomis išgyventi, kartu skatinant, kad tokios paramos gavėjai netaptų nuo jos priklausomi.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Ši iniciatyva pateikta Rekomendacijoje 92/441/EEB, kurioje apibrėžti bendrieji „pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose“ principai.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
2005 m. vasario mėn. paskelbtoje socialinėje darbotvarkėje Europos Komisija pakartojo savo įsipareigojimą parengti komunikatą šia tema – tai padaryta 2006 m. vasario mėn., tačiau tik konsultacijų lygmeniu.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Taigi pats laikas grįžti prie ankstesnių 1992 m. prisiimtų įsipareigojimų, tačiau juos papildant, didinant jų veiksmingumą ir užtikrinant, kad dėl vadinamosios aktyviosios įtraukties nepablogėtų asmenų, turinčių mažai galimybių įsitraukti į darbo rinką tinkamomis sąlygomis ir gauti teisingą darbo užmokestį, padėtis, todėl visuose procesuose turi dalyvauti vargšai ir atskirtį patiriantys asmenys, dirbantieji ir jiems atstovaujančios socialinės organizacijos bei profesinės sąjungos.
It is therefore time to return to the previous commitments, which date back to 1992, and to add to them and improve their effectiveness, while noting that ‘active inclusion’ does not mean a backward step for all those who have little chance of entering the market for jobs with rights and fair wages, as it requires the participation in the whole process of the poor and excluded, workers, and the social and trade union organisations that represent them.
I lentelė.
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Skurdo riba ir skurdo rizikos rodiklis
Poverty threshold
Skurdo riba (BVP vienam gyv.)
(in PPS)
65 metų ir vyresni
65 or above
17 proc.
17 p
Materialinis nepriteklius, 2008 m.
Table II - Material deprivation, 2008
Materia-linio nepritek-liaus rodiklis
Material deprivation rate
Išteklių neturinčių gyventojų skaičius, procentais
% of population who cannot afford:
Savaitė atostogų ne savo gyvenamojoje vietoje
To pay for a one week annual holiday away from home
Tinkamas būsto šildymas
A proper meal every day
Nuosavas automobilis
A personal car
dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje
on developing the job potential of a new sustainable economy
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ...................................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ 27
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ.........31
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
Regioninės plėtros komiteto NUOMONĖ..............................................................37
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................41
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................46
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
OL L 39, 2008 2 13, p.
OJ L 39, 13.2.2008, p.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES
– having regard to Directive 2010/31/EU
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią bei vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
Patvirtinti tekstai, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ekologiškas transportas“ ( COM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija“ (COM(2009) 0435),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos energetikos politika“ ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
CNS ST16818/09, 2009 12 1. ,
CNS ST16818/09, 1.12.2009. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m.
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– atsižvelgdamas į Karaliaus Chuano Karloso universiteto leidinį „Poveikio valstybės pagalbos, skirtos atsinaujinantiems energijos šaltiniams, panaudojimui tyrimas“,
– having regard to the Universidad Rey Juan Carlos publication "Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources",
– atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. gruodžio 14 d. komunikatą dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų (COM(2007)799),
– having regard to the Commission Communication of 14 December 2007 on pre-commercial procurement (COM(2007) 799),
– atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2009 m. užimtumas Europoje“, visų pirma į 3 skyrių Klimato kaitos poveikis darbo rinkų rodikliams,
– having regard to the Commission's 'Employment in Europe 2009' report, in particular Chapter 3: Climate change and labour market outcomes,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ ( COM(2008)0800 ) ir į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją
– having regard to the Commission communication entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ) and its resolution thereon of 11 March 2009
Patvirtinti tekstai, P6_TA(2009)0123 . šiuo klausimu,
Texts adopted, P6_TA(2009)0123 . ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ ( COM(2009)0114 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Driving European recovery' ( COM(2009)0114 ),
– atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 18 d. bendrą Europos socialinių partnerių analizę „Pagrindiniai iššūkiai, su kuriais susiduria Europos darbo rinkos“,
– having regard to the European social partners' joint analysis, entitled 'Key challenges facing European labour markets', of 18 October 2007,
– atsižvelgdamas į Europos socialinių partnerių 2002 m. „Visą gyvenimą trunkančio mokymosi siekiant ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją veiksmų programą“,
– having regard to the European social partners' 2002 'Framework of actions for the lifelong development of competencies and qualifications',
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A7-0234/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0234/2010 ),
ES strategijoje didžiausias dėmesys skiriamas socialinės, išteklius ir aplinką tausojančios bei konkurencingos ekonomikos rėmimui,
B. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the focuses of the Europe 2020 strategy,
C. kadangi, remiantis Kopenhagos susitarimu, išsivysčiusios šalys savo išmetamo anglies dioksido kiekį iki 2050 m., palyginti su 1990 m., turi sumažinti 80–90 %,
C. whereas industrialised countries should according to the Copenhagen Accord reduce their carbon dioxide emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050,
D. kadangi klimato kaitos poveikis Europos regionams skiriasi; kadangi iš Komisijos tyrimo
D. whereas the impact of climate change in Europe varies from one region to another; whereas according to a Commission study
E. kadangi perėjimas prie tvaresnės ekonomikos skirtingiems sektoriams daro nevienodą teigiamą poveikį, t. y. kadangi vienos darbo vietos keičiamos kitomis, kuriamos naujos ar iš dalies naikinamos senos; kadangi visas darbo vietas reikia pritaikyti prie tvaraus, išteklius taupančio gamybos ir darbo metodo, todėl didžiausias pritaikymo poreikis susijęs su esamais darbo santykiais ir norima turėti lanksčius darbo santykius,
E. whereas the change towards a more sustainable economy has different positive effects on different sectors, namely, whereas jobs are created, replaced, or partially cease to exist; whereas all jobs should be adapted to sustainable, resource-efficient production and working methods, and the greatest need for adaptations therefore arises in existing employment relationships, with flexible employment relationships being desirable,
G. kadangi dėl šio perėjimo prie tvarios ekonomikos galėtų stabilizuotis užimtumas ir būtų sukuriama labai daug naujų darbo vietų, ir šių darbo vietų atsiradimas turėtų labai didelį poveikį; kadangi pradėjus taikyti patikimas bendrąsias sąlygas, užimtumo galimybės ir jo užtikrinimas nuolat didėja, o augant eksportui jis stabilizuojamas,
G. whereas this change has the potential to stabilise employment and to increase the number of jobs, with considerable spill-over effects, whereas, where reliable framework conditions have been introduced, a constant rise in employment possibilities and job security can be noted, which is stabilised by increasing exports,
H. kadangi jei Europos mokslininkai ir įmonės nepajėgs paversti savo mokslinių tyrimų rezultatų komerciniais produktais, vystant naujovėmis grindžiamą ekonomiką nebus įmanoma užtikrinti reikalingo ekonominio augimo ir, savo ruožtu, didesnio užimtumo; kadangi pagal Komisijos naujovių rezultatų suvestinę atotrūkis nuo JAV naujovių srityje siekia 30 proc., o nuo Japonijos – 40 proc.,
H. whereas the necessary economic growth and resulting employment gains in an innovation-based economy cannot be achieved unless European researchers and businesses are able to convert their research results into commercial products, whereas the Commission’s Innovation Scoreboard shows an innovation gap of 30% with the USA and 40% with Japan,
I. kadangi kai kuriuose naujuose sektoriuose dar nėra socialinio dialogo struktūrų; kadangi naujuose sektoriuose yra atvejų, kai nesama kolektyvinių sutarčių arba pasirašytos kolektyvinės sutartys netaikomos, taip pat nesama sektorių kodeksų; kadangi visi sektoriai susiduria su dideliu spaudimu didinti savo konkurencingumą; kadangi regionuose, kuriuose didelis nedarbas, jaučiamas didelis spaudimas sutikti su prastomis darbo sąlygomis,
I. whereas in some new sectors social dialogue structures do not yet exist; whereas there are cases of new sectors where collective agreements do not exist, or existing ones are not applied, and sector-specific codes do not exist either; whereas all sectors are subject to great pressure to increase their competitiveness, whereas, in regions with high unemployment, the pressure to accept poor working conditions is high,
J. kadangi per pastaruosius 20 metų ES darbo rinkoje išsivystė ilgalaikis su užimtumu susijęs nesaugumas ir visų pirma jaunimas vis labiau linksta dirbti pagal trumpalaikes sutartis ir prastesnėmis darbo sąlygomis; kadangi šiomis aplinkybėmis sukurtos naujos darbo vietos negali būti laikomos tvariomis; kadangi siekiant sukurti naujos tvarios ekonomikos užimtumo potencialą būtina spręsti šių struktūrinių trūkumų klausimą,
J. whereas a long-term job insecurity has developed in the EU labour market over the last two decades, with young people especially tending increasingly to work on short-term contracts with poorer working conditions, whereas new jobs created under these circumstances cannot be regarded as sustainable, whereas these structural deficiencies need to be addressed in the context of seeking to develop the job potential of a new sustainable economy,