natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. smerkia Komisijos požiūrį, kuriuo remiantis žemės ūkio sektoriuje pernelyg dažnai daroma nuolaidų, siekiant geresnio pramonės produktų ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių rinkas; ragina Komisiją nebeteikti pirmenybės pramonės ir paslaugų sektorių interesams žemės ūkio interesų sąskaita;
Condemns the Commission’s approach, which far too often makes concessions on agriculture in order to obtain enhanced market access in third countries for industrial products and services; calls on the Commission to stop putting agricultural interests behind the interests of the industrial and services sector;
9. primena, kad ES gamintojai privalo laikytis aukščiausių kokybės, produktų higienos, tvarios gamybos metodų, augalų sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, atsekamumo, pesticidų likučių kontrolės, veterinarijos ir priedų standartų;
Recalls that EU producers are obliged to meet the highest standards in terms of quality, product hygiene, sustainable production methods, plant health, animal health and welfare, traceability, pesticide residue control, veterinary medicine and additives;
12. ragina Komisiją aktyviai skatinti ofenzyvinius ES žemės ūkio interesus ir padėti ES produktams pasiekti trečiųjų šalių rinkas, atsižvelgiant į didelį aukštos kokybės ES žemės ūkio ir maisto produktų eksporto ir pasaulinės rinkos stabilizavimo potencialą; pabrėžia, inter alia , būtinybę paspartinti skatinimo programas, įskaitant bendro ES finansavimo procentinį padidinimą; pažymi, kad šios priemonės atitinka PPO taisykles, nes jos patenka į „žaliąją dėžę“;
Urges the Commission proactively to promote the EU’s offensive agricultural interests and to make it easier for EU products to gain access to third-country markets, given the vast export and world market stabilisation potential of the EU’s high quality agri-food products; underlines, inter alia , the need to step up promotion programmes, including through an increase in the percentage of EU cofinancing; notes that these measures are WTO-compatible, falling as they do into the ‘green box’;
Žemės ūkis daugiašalės prekybos sistemoje
Agriculture in the multilateral trading system
Dohos plėtros darbotvarkė (DPD)
Doha Development Agenda (DDA)
BŽŪP reforma ir 2008 m. atliktas jos patikrinimas parodė ES ryžto vykdyti reformas tvirtumą, nes buvo užbėgta galimiems Dohos raundo rezultatams už akių, o ES prekybos partneriai dar nepadarė lygiaverčių nuolaidų;
Recalls that the 2003 CAP reform and the 2008 ‘Health Check’ have demonstrated the seriousness of the EU’s reform commitments by anticipating the likely results of the Doha round, while equivalent concessions are still expected from the EU’s trading partners;
17. pabrėžia ne prekybos klausimų svarbą Dohos vystymosi darbotvarkėje; mano, kad žemės ūkio sektoriaus derybose ekonominė prekybos dimensija privalo būti suderinta su ne ekonominėmis vertybėmis, pvz., socialinėmis vertybėmis, aplinkos apsaugos klausimais, žmonių ir gyvūnų sveikata ir gerove;
Emphasises the role of non-trade concerns (NTC) in the Doha Development Agenda; takes the view that, in the agriculture sector negotiations, a balance needs to be struck between the economic dimension of trade and non-economic values, such as social values, environmental concerns, human health and animal health and welfare;
Honkongo ministrų konferencijoje PPO narių prisiimtą įsipareigojimą –pasiekti visų eksporto subsidijų formų panaikinimą lygiagrečiai visoms lygiavertį poveikį turinčioms eksporto priemonėms nustatant taisykles, visų pirma eksporto kreditų, valstybinių žemės ūkio prekybos įmonių ir pagalbos maistu reguliavimo;
Recalls the commitment made by the WTO members during the 2005 Hong Kong Ministerial Conference to achieving the elimination of all forms of export subsidies in full parallelism with the imposition of disciplines on all export measures with equivalent effect, notably export credits, agricultural state trading enterprises and the regulation of food aid;
22. pabrėžia, kad vykdant PPO Dohos raundo derybas reikia vadovautis bendro įsipareigojimo principu; atkreipia dėmesį į tai, kad jau kuris laikas derybose linkstama sutelkti dėmesį į ribotą skaičių derybinių sričių, įskaitant žemės ūkį, kuriose ES turi daugiausiai gynybinių interesų, ir daroma nedaug pažangos kitose derybinėse srityse; tokia padėtis kelia grėsmę ES derybų pozicijai; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tokia tvarka apsunkina galimybę įvertinti visą raundą;
Stresses the need for the ‘single undertaking’ principle to be upheld in the WTO’s DDA negotiations; points out that, for some time now, there has been a tendency for the negotiations to focus on a limited range of negotiating areas, including agriculture, in which the EU has major defensive interests, with relatively less progress being made in other negotiating areas, and this is threatening to undermine the EU’s negotiating position; points out, in addition, that this is making it difficult to take stock of the Round as a whole;
PPO ginčų sprendimas
WTO dispute settlement
26. ragina Komisiją užtikrinti, kad su „jautienos hormonais“ susijusio ginčo sprendimas leis sustabdyti sankcijas ES produktams, užtikrinant, kad jautienos importas į ES bus vykdomas pagal ES reikalavimus;
Calls on the Commission to ensure that the settlement of the ‘beef hormones’ dispute will allow for the suspension of the sanctions on EU products, while guaranteeing that beef imports to the EU will be in line with EU requirements;
Žemės ūkis daugiašaliuose, regionų ir dvišaliuose prekybos santykiuose
Agriculture in plurilateral, inter-regional and bilateral trade relations
ACTA); apgailestauja, kad neseniai baigtų ar vykstančių prekybos derybų ribose mūsų prekybos partneriai apsaugo tik „trumpojo sąrašo“ ES geografines nuorodas; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal strategiją „Globalioji Europa“ ir taikant PPO+ nuostatas dvišaliuose susitarimuose turėtų būti užtikrinta geresnė tarptautinė geografinių nuorodų apsauga; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ypač Parlamentas ir Komisija tinkamai ir skaidriai konsultuotųsi su visomis suinteresuotomis šalimis;
Calls on the Commission strongly to defend the inclusion of geographical indications (GIs) as an essential part of the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA); regrets that, in the framework of recently concluded or ongoing trade negotiations, only a ‘short list’ of EU GIs is to be protected by our trading partners; points out that, in line with the Global Europe strategy, bilateral agreements must secure enhanced international protection for geographical indications through WTO+ provisions; emphasises the need for a proper and transparent process for consulting all interested parties, particularly in Parliament and the Commission;
38. visų pirma pabrėžia, kad sudėtinga prekių įvežimo kainų sistema, taikoma iš Maroko importuojamiems pomidorams, sukelia problemų; taigi ragina Komisiją nedelsiant atlikti reikalingus pakeitimus;
Stresses, in particular, that the complex system of entry prices that applies to tomato imports from Morocco is causing problems; calls, therefore, on the Commission to make the relevant changes without delay;
40. apgailestauja, kad derybose dėl ES ir Maroko asociacijos susitarimo žemės ūkio skyriaus nebuvo suteikta jokių garantijų, susijusių su lengvatinių importo kvotų laikymusi arba Maroko eksportui taikomomis įvežimo kainomis;
Regrets that, in the negotiations on the agricultural chapter of the association agreement with Morocco, no guarantees were given in respect of compliance with the preferential import quotas or the entry prices applying to Moroccan exports;
MERCOSUR šalimis, sudarytose ES laisvos prekybos sutartyse būtų numatytos simetrinės tarifų lengvatos;
Calls on the Commission to ensure that there are symmetrical tariff concessions in free trade area agreements concluded by the EU with countries with significant agricultural production and export capabilities, e.g. Mercosur;
49. mano, kad derybose tarp ES ir MERCOSUR, kurios buvo pradėtos 1999 m. vadovaujantis Tarybai suteiktais įgaliojimais, nebuvo atsižvelgta į naujų valstybių narių nuomonę; todėl prašo Komisiją sustabdyti derybas iki tol, kol bus patvirtinti nauji įgaliojimai, kuriais būtų atsižvelgiama į naujų valstybių narių poziciją;
Considers that the position of the new Member States has not been taken into account in the negotiations between the EU and Mercosur, based on the mandate agreed by the Council in 1999; requests therefore that the Commission suspend the negotiations until a new mandate taking into account the position of the new Member States has been adopted;
51. laikosi nuomonės, kad rinkos integracijos lygis MERCOSUR muitų sąjungoje šiuo metu yra nepakankamas, kad užtikrintų tinkamą importuotų prekių apyvartą regione; mano, kad nesant nuostatų, kuriomis būtų užtikrinama visapusiška ir veiksminga prekių cirkuliacija MERCOSUR zonoje, susitarimu nebūtų pasiekta jokios realios naudos;
Is of the opinion that the level of market integration in the Mercosur customs union is currently insufficient to guarantee an adequate circulation of imported goods within the region; takes the view that an agreement would not yield any real dividends in the absence of provisions ensuring full and effective circulation of goods within the Mercosur area;
53. pabrėžia, kad keliose Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitose pabrėžiama, jog Brazilijos jautiena neatitinka ES gamintojų ir vartotojų reikalavimų dėl maisto saugos, gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo, gyvūnų sveikatos ir ligų kontrolės;
Underlines the fact that a series of reports from the Food and Veterinary Office highlights the ongoing failure of Brazilian beef to meet EU producer and consumer standards on food safety, animal identification and traceability, animal health and disease controls;
56. yra susirūpinęs dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimuose padarytų nuolaidų vaisiams ir daržovėms; todėl teigia, kad vegetacinių periodų Viduržemio jūros šalių šiaurinėje ir pietinėje dalyse papildomumas ir toliau turėtų išlikti pagrindiniu veiksniu Viduržemio jūros šalims liberalizuojant prekybą žemės ūkio produktais Sąjungos viduje;
Is concerned about concessions made on fruit and vegetables within the Euro-Mediterranean agreements; maintains, in this connection, that the complementarity between the growing seasons in southern and northern Mediterranean countries should continue to be a guiding factor in the liberalisation of agricultural trade within the Union for the Mediterranean;
58. ragina Komisiją vedant derybas dėl ES prekybos susitarimų, įskaitant susitarimus su Kanada ir Ukraina, atsižvelgti į ES piliečių interesus, išlaikyti atvirumą ir nuolat informuoti Europos Parlamentą apie derybose pasiektą pažangą; apgailestauja, kad Komisija iki šiol neinformavo Europos Parlamento apie derybas dėl laisvos prekybos susitarimo tarp ES ir Kanados, nors šios derybos buvo pradėtos 2009 m. spalio mėn.; ragina Komisiją teikti Europos Parlamentui ir atsakingiems komitetams išsamią informaciją apie kiekvieną tolimesnį derybų raundą; tai pat yra susirūpinęs dėl galimų Komisijos suteiktų lengvatų derybose, ypač rinkų atvėrimo, GMO, pieno gamybos, intelektinės nuosavybės apsaugos ir kilmės ženklinimo srityse, bei ragina Komisiją nesuteikti jokių lengvatų, kurios galėtų turėti neigiamo poveikio Europos žemės ūkiui;
Calls on the Commission, in negotiations on EU trade agreements, including those with Canada and Ukraine, to take account of the interests of EU citizens, to maintain openness and to inform Parliament regularly about the progress of the negotiations; regrets that the Commission has not yet informed Parliament about the negotiations for a free trade agreement between the EU and Canada, even though these negotiations commenced in October 2009; calls on the Commission to provide Parliament and the committees responsible with detailed information on each further round of negotiations; is also concerned at possible concessions by the Commission in the negotiations, particularly in the areas of the opening up of markets, GMOs, milk, protection of intellectual property and origin labelling, and calls on the Commission not to make any concessions that might have a negative impact on European agriculture;
Tuo metu, kai ES svarsto savo Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ateitį, užtikrinti žemės ūkio ir užsienio prekybos politikos nuoseklumą tampa vis svarbiau.
At a time when the EU is reflecting on the future of its Common Agricultural Policy, ensuring consistency between agricultural and external trade policy becomes all the more crucial.
BŽŪP yra Europos integracijos simbolis, atspindintis vieną iš labiausiai išplėtotų ES viršvalstybinių sprendimų priėmimo formų.
The CAP constitutes a symbol of European integration, representing one of the highest developed forms of EU supranational decision-making.
Viena po kitos sekusios BŽŪP reformos buvo vykdomos dėl įvairių vidaus ir išorės jėgų spaudimo.
The successive CAP reforms have taken place in the light of various internal and external pressures.
Daugiašalės prekybos derybos ir PPO žemės ūkio politikai taikomos taisyklės buvo pagrindinė BŽŪP reformos varomoji jėga.
Multilateral trade negotiations and the WTO disciplines on agricultural policies have been a major driving force of CAP reform.
ES vidaus spaudimas dėl labiau į rinką orientuotos BŽŪP ir didesnio dėmesio kitoms Europos politikos sritims yra tolygiai atspindėti ES išorės prekybos politikoje, kai Komisijos derybų strategiją sudaro pasiūlymas atverti žemės ūkio rinką mainais už geresnį Europos pramonės produktų ir paslaugų patekimą į trečiųjų šalių rinkas.
The internal EU pressures towards market orientation of the CAP and greater emphasis being placed on other European policies, are equally reflected in the EU’s external trade policy, where the Commission’s negotiating strategy consists of offering agricultural market opening in exchange for improved market access for European industrial products and services in third country markets.
Žemės ūkis ir prekyba yra dvi susikertančios politikos sritys.
Agriculture and trade are two intersecting policy agendas.
Šių dviejų ekonominių veiklų dinamika daro įtaką ir didžiąja dalimi yra veikiama reguliavimo priemonių daugiašaliu, regionų grupių, regionų ir dvišaliu lygmeniu.
The dynamics of both economic activities influence and, to a great extent, are influenced by regulatory settings at the multilateral, inter-regional, regional, and bilateral level.
Šios reguliavo priemonės nėra statiškos; jos sukuria hierarchijas ir kinta derybų metu.
These regulatory settings are not static; they create hierarchies and evolve through negotiations.
Reglamentavimo įvairovė, skirtingi komerciniai interesai, įtampos prekybos srityje ir ginčai atspindi vidaus žemės ūkio politikos ir tarptautinės prekybos sudėtingumą.
Regulative diversity, divergent commercial interests, trade tensions and disputes reflect the complexity of domestic agricultural policies and international trade.
Kadangi žemės ūkis yra ne tik ekonominė veikla ir kadangi žemės ūkio bei maisto politika turi tarnauti pagrindiniams tikslams, pavyzdžiui, maisto saugos ir saugumo, pagrindinis iššūkis yra veiksmingai suderinti prekybos ir ne prekybos klausimus.
Since agriculture is not simply an economic activity, but agricultural and food policies are to serve fundamental objectives, such as food security and safety, the principal challenge consists of effectively accommodating trade and non-trade concerns.
Šis suderinimas, priklausomai nuo integracijos lygio tarp teisinės sistemos sudedamųjų dalių (jis svyruoja nuo visiškos įvairovės žemiausiame lygmenyje iki vienodumo aukščiausiame, neužmirštant abipusio pripažinimo tarpiniame), kelia mažiau sunkumų ES lygmeniu negu daugiašaliu lygmeniu.
This accommodation, depending on the level of integration among constituent parts of a legal system (varying from, at the lowest level, complete diversity, through mutual recognition, to uniformity), poses fewer difficulties within the EU than at the multilateral level.
Pasaulio prekybos organizacijoje negatyvią integraciją, kai šalinant kliūtis prekybai atveriamos rinkos, nepakankamai lydi teigiama integracija, kuri vykdoma vienodinant reglamentavimą.
In the WTO, negative integration by way of market opening through dismantling of trade barriers, is not sufficiently accompanied by positive integration through regulatory convergence.
Tačiau PPO susitarimas dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SFS susitarimas) ir susitarimas dėl techninių kliūčių prekybai (TKP susitarimas) gali būti laikomi žingsniu naujos reglamentavimo filosofijos link.
However, the WTO Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures (SPS Agreement) and the Agreement on Technical Barriers to Trade (TBT Agreement) can be considered as a step towards a new regulatory philosophy.
Žemės ūkis buvo įtrauktas į PPO pagal Urugvajaus raundo susitarimą dėl žemės ūkio (SŽŪ), su ilgalaikiu tikslu „sukurti teisingą ir į rinką orientuotą prekybos žemės ūkio produkcija sistemą“ siekiant „iš esmės ir laipsniškai mažinti žemės ūkiui teikiamą paramą ir rinkos apsaugą“, „ir kad tą tikslą pasiekus būtų ištaisytas esamas ir užkirstas kelias galimam žemės ūkio rinkų apribojimui ir iškraipymui pasaulyje“.
Agriculture was integrated in the WTO framework by the Uruguay Round Agreement on Agriculture (AoA), with the long-term objective to ‘establish a fair and market-oriented agricultural trading system’ through ‘substantial progressive reductions in agricultural support and protection’, ‘resulting in correcting and preventing restrictions and distortions in world agricultural markets’.
Didžiausias sunkumas Dohos derybose dėl žemės ūkio yra tai, kad jose dalyvauja labai skirtingų žemės ūkio modelių ir interesų šalių grupės.
A major difficulty in the Doha Round agricultural negotiations is that they involve groups of countries with very different agricultural models and interests.
Į neprekybinius ES ir kitų narių, turinčių daugiafunkcinį žemės ūkio modelį, nuogąstavimus nėra tinkamai atsižvelgiama.
The non-trade concerns of the EU and other Members with multifunctional agricultural models are not duly taken into account.
Šių derybų metu ES ilgą laiką laikėsi ir tam tikru mastu vis dar laikosi gynybinės pozicijos dėl žemės ūkio.
In the course of these negotiations, the EU has for a long time been -and to a certain extent still is- on the defensive as regards agriculture.
Tačiau reiktų išdėstyti keletą pastabų dėl tam tikrų klaidingų koncepcijų, kurios neatsižvelgia į tai, kiek daug BŽŪP pasikeitė nuo jos sukūrimo.
However, some observations need to be made in relation to certain misconceptions, which fail to take into account just how much the CAP has changed since its inception.
ES yra didžiausias pasaulyje žemės ūkio prekių iš besivystančių šalių importuotojas, importuojantis daugiau žemės ūkio prekių negu JAV, Japonija, Kanada, Australija ir Naujoji Zelandija sudėtos kartu.
The EU is the world’s largest importer of farm products from developing countries, importing more agricultural goods than the US, Japan, Canada, Australia and New Zealand combined.
Dabartinį spaudimą dėl platesnio ES rinkos atvėrimo daugiausiai vykdo konkuruojantys žemės ūkio eksportuotojai.
Ongoing pressure for further EU market opening comes mainly from competitive agricultural exporters.
Lengvesnio patekimo į rinką suteikimas šioms šalims galėtų padaryti žalos ne ES žemės ūkio gamintojams, bet ir toms besivystančioms šalims, kurioms labiausiai to patekimo reikia ir kurių lengvatinė marža bus sumažinta.
Granting enhanced market access to these countries not only has a potentially detrimental impact on EU agricultural producers, but also on those developing countries which are most in need, and whose preferential margin will be eroded.
Be to, ES, skirtingai nuo kitų pagrindinių partnerių, labai sumažino savo prekybą iškreipiančią paramą per tiesioginės pagalbos atsiejimą nuo gamybos ir per bendrą perėjimą prie intervencinio supirkimo kaip apsaugos, paliekant mažiau veiksmingas priemones kovai su didėjančiu rinkos nepastovumu.
Moreover, the EU has, unlike other key partners, substantially reduced its trade-distorting support, through the decoupling of direct aids from production, and through a general move towards safety-net intervention, leaving it with less effective instruments to cope with increasing market volatility.
ES taip pat pateikė didelį pasiūlymą palaipsniui nutraukti eksporto subsidijas, kurios jau ir taip drastiškai sumažintos, su sąlyga, kad lygiavertės taisyklės būtų nustatytos kitoms eksporto skatinimo formoms, visų pirma eksporto kreditams ir garantijoms (ypač taikomiems JAV), žemės ūkio valstybinėms prekybos įmonėms (ypač Australijoje, Naujojoje Zelandijoje ir Kanadoje), ir pagalbai maistu (plačiu mastu naudojamai JAV).
The EU has equally made a substantial offer to phase out its -already drastically reduced- export subsidies, provided that equivalent disciplines would be imposed on other forms of export incentives, and especially export credits and guarantees (used in particular by the US), agricultural state trading enterprises (used in particular by Australia, New Zealand and Canada), and food aid (used on a wide scale in the US).
Dalyvaudama PPO veikloje, ES taip pat buvo atsakovė didelių ginčų atvejais, būtent „GMO“, „geografinių nuorodų“, „jautienos hormonų“ ir „chloru dezinfekuojamos paukštienos“ atvejais.
In the WTO framework, the EU has also been a ‘defendant’ in major dispute settlement cases, namely the ‘GMOs’, the ‘Geographical Indications’, the ‘Beef Hormones’ and the ‘Chlorinated Poultry’ cases.
Ginčo „jautienos hormonų“ atveju, nepaisant rūpesčio dėl ES visuomenės sveikatos teisėtumo ir nediskriminacinio priemonės pobūdžio, buvo nuspręsta, kad nebuvo jokio racionalaus ryšio tarp rizikos įvertinimo ir priemonės šiam tikslui pasiekti.
In the ‘Beef Hormones’ case, despite the legitimacy of the EU public health concern, and the non-discriminatory nature of its measure, it was held that there was no rational relationship between the risk assessment and the means to achieve this purpose.
Buvo teigiama, kad PPO „teismo organų“ „teisminis agitavimas“ sprendžiant tam tikrus ginčus kelia didžiulį iššūkį PPO teisėtumui, žvelgiant iš demokratijos perspektyvos.
It has been argued that the ‘judicial activism’ of the WTO ‘judicial organs’ in the settlement of certain disputes poses a profound challenge to the legitimacy of the WTO from the perspective of democracy.
Reikėtų pažymėti, kad PPO ginčų sprendimo mechanizmas plačiai laikomas svarbiausiu sisteminiu Urugvajaus raundo pasiekimu, ženklinančiu teisinio modelio pokytį, įgyvendintą įvedus privalomą sprendimą ir privalomus rezultatus.
It should be noted that the dispute settlement mechanism of the WTO is widely considered as the most important systemic outcome of the Uruguay Round, marking a legal paradigm shift introduced by compulsory adjudication and binding outcomes.
PPO įsteigimas praplėtė reglamentavimo klausimų, kurie daro tiesioginį poveikį nacionalinei teisei ir politikai, sritį, dėmesį perkeliant nuo kliūčių, glūdinčių „prie sienų“, prie kliūčių, glūdinčių „tarp sienų“.
The establishment of the WTO has broadened the scope of regulatory issues, which directly affect domestic law and policies, with focus being shifted from barriers that lie ‘at the border’ to barriers that exist ‘within the border’.
Šis pokytis kelia klausimų dėl PPO narių veiklos teisėkūros srityje ir nustato (visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos, maisto saugos) standartus, kurie gali riboti prekybą.
This shift challenges the scope for WTO Members to exercise legislative authority and set (public health, environmental protection, food security) standards, which are potentially trade restrictive.
PPO susitarimuose nustatomi tikslai, kuriuos gali teisėtai vykdyti PPO nariai (pvz., XX GATT straipsnis, SFS ir TKP susitarimai).
The WTO Agreements identify the objectives, which may be legitimately pursued by the WTO Members (e.g. Article XX of the GATT, the SPS and the TBT Agreements).