natgillin/translations-raw huggingface dataset:
175. ragina Komisiją apžvelgti visas turimas finansavimo priemones ir nustatyti jų reikšmę Europos kovos su klimato kaita tikslams bei remiantis šiuo „klimato auditu“ parengti pasiūlymus būsimai finansinei perspektyvai, siekiant ES biudžeto eilutes suderinti su būtinais reikalavimais dėl klimato politikos, neatmetant galimybės steigti naujus fondus ir jiems skirti naujus išteklius;
Calls on the Commission to draw up an inventory of all existing funding instruments and their significance for European climate objectives and, on the basis of this “climate audit”, to devise proposals for the future financial framework so that EU budget lines can be adapted in line with the requirements of climate policy, while not excluding the possibility of creating new funds and thus allocating new resources to them;
184. ypač pabrėžia būtinybę informuoti, konsultuoti vietos gyventojus ir įtraukti juos į sprendimų priėmimo procesą, ragina miestų centrus, regionus ar didmiesčių regionus nustatyti konkrečius taršos mažinimo tikslus ir jų siekti vykdant vietos ar regionų naujovių finansavimo programas, kurioms skiriama viešųjų valdžios institucijų parama;
Stresses in particular the need to inform and consult citizens on the ground and to involve them in decision-making processes, and encourages urban centres, regions and greater urban areas to aim for specific reduction targets and implement them by means of local or regional innovative financing programmes with support from the public authorities;
Komisijai siūlo paskelbti efektyvaus Europos energijos ir išteklių naudojimo metus, siekiant visais politikos lygmenimis atkreipti piliečių dėmesį į efektyvesnį išteklių naudojimą, o klimato kaita pasinaudoti kaip galimybe intensyviai diskutuoti apie turimus išteklius ir jų naudojimą; ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su energijos trūkumu ir užtikrinti vandens taupymo kultūros kūrimą, taip pat didinti visuomenės informuotumą vandens taupymo klausimais vykdant švietimo programas; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę remti miestų tinklą siekiant skatinti tvarų vandens naudojimą ir keistis gerąja patirtimi, taip pat bendrai vykdyti bandomuosius parodomuosius projektus;
Suggests that the Commission declare a European Year of Energy and Resource Efficiency in order to raise citizens’ awareness at all policy levels of more efficient use of resources and to take climate change as an opportunity to hold an intensive debate on the availability and handling of resources; calls on the Commission and the Member States to fight energy poverty as well as to guarantee the development of a water saving culture and to raise public awareness of water saving through educational programmes; calls on the Commission to look into the possibility of promoting a network of cities to encourage sustainable water use with the aim of exchanging good practice and jointly carrying out pilot demonstration projects;
192. pritaria didelių įmonių iniciatyvai siekti įmonės viduje nustatytų taršos mažinimo tikslų įtraukiant darbuotojus ir vidutinius tiekėjus ir naudoti komunikacijos strategijas siekiant propaguoti visuomenėje tvarų gamybos bei vartojimo modelį; ragina verslo asociacijas valstybėse narėse ir Europos lygmeniu pabrėžti, kad tvarūs įmonės veiklos metodai –tai unikalus pasiekimas vykstant konkurencinei kovai;
Welcomes initiatives by major undertakings to pursue internal reduction targets with the involvement of their staff and their small and medium-sized suppliers, and to use public communication strategies to promote sustainable production and consumption models; encourages economic organisations in the Member States and at European level to emphasise sustainable business practices as a unique asset in competition;
a) ES lygmeniu Komisija ir valstybės narės turėtų:
(a) at EU level, the Commission and the Member States should:
– vietos ir pasaulio lygmeniu vadovauti diskusijoms dėl veiksmų, kurių reikia imtis siekiant kovoti su klimato kaita,
– lead discussions at a local and global level on actions to be taken to combat climate change,
– kurti, finansuoti ir įdiegti ES mastu veikiančią energetinę supersistemą, prie kurios galėtų prisijungti įvairūs elektros energijos tiekėjai,
– develop, fund and introduce an EU-wide supergrid accessible to all forms of electricity providers,
– remti ir finansuoti efektyvią ir tvarią transporto infrastruktūrą, kuri padėtų mažinti išmetamų anglies junginių kiekį ir aprėptų vandenilio technologijas bei investicijas į greituosius traukinius,
– promote and fund efficient, sustainable transport infrastructure to reduce carbon emissions, including hydrogen technology and high-speed railways,
– kurti naujas ryšių strategijas, kurias įgyvendinant piliečiai būtų šviečiami ir jiems bųtų siūlomos iniciatyvos prieinamu būdu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, pavyzdžiui, rengiant informaciją apie gaminant produktą ar teikiant paslaugą į aplinką išmestą anglies junginių kiekį,
– develop new communication strategies to educate citizens and provide them with incentives to reduce emissions in an affordable way, e.g. by developing information on the carbon content of products and services,
– rengti tinkamas teisines priemones, kurias taikant visi pramonės sektoriai būtų skatinami tapti lyderiais kovojant su klimato kaita, pradedant nuo skaidrumo dėl anglies junginių išlakų reikalavimo,
– develop appropriate legislative instruments to encourage all industrial sectors to become leaders in the fight against climate change, starting with a demand for transparency on carbon emissions,
– tvirtesniais ryšiais susieti Lisabonos politikos darbotvarkę, socialinę darbotvarkę ir kovos su klimato kaita politiką,
– establish stronger links between the Lisbon policy agenda, the social agenda and climate change policies;
b) reikėtų vietos ir regiono lygmenimis skatinti gerąją patirtį ir keitimąsi ja, ypač, kai ji susijusi su:
(b) at local and regional level, best practices should be promoted and exchanged, in particular concerning:
– energijos naudojimo efektyvumo priemonėmis, skirtomis kovai su energijos trūkumu, siekiant sumažinti grynosios energijos sunaudojimą iki nulio privačiuose, komerciniuose ir visuomeninės paskirties pastatuose,
– energy efficiency measures to combat energy poverty, with the objective of net-zero-energy performance targets in private, commercial and public buildings,
– atliekų perdirbimu ir pakartotiniu naudojimu, pavyzdžiui, surinkimo punktų infrastruktūros kūrimu,
– the recycling and re-utilisation of waste, for instance by developing infrastructures for collection points,
– mažai teršalų į aplinką išmetančių lengvųjų automobilių, kurie naudoja energiją iš atsinaujinančiųjų šaltinių, infrastruktūros kūrimu bei naujomis iniciatyvomis, kuriomis skatinama kurti neteršiančias transporto priemones viešojo transporto sistemai ,
– the development of infrastructures for low-emission passenger cars using renewable energies, as well as the introduction of incentives for the development of zero-emission vehicles for public transport,
– tvaresnio judumo miestuose ir kaimo vietovėse skatinimu,
– the promotion of more sustainable mobility in cities and in rural areas,
– priemonių, skirtų prisitaikyti prie klimato kaitos, priėmimu ir taikymu;
– the adoption and implementation of measures for adaptation to climate change;
A PRIEDAS:
ANNEX A:
ES TEISĖS AKTŲ, PADEDANČIŲ KOVOTI SU KLIMATO KAITA, RINKINYS
SELECTED EU LEGISLATION MAKING A POSITIVE CONTRIBUTION TO COMBATING CLIMATE CHANGE
Galiojantys teisės aktai:
Legislation in force:
7. ir susiję teisės aktai,
7. , and related legislation
OL L 74, 1993 3 27, p.
OJ L 74, 27.3.1993, p.
81. , ir susiję teisės aktai,
81. , and related legislation
26. ir susiję teisės aktai,
26. , and related legislation
58. , ir susiję teisės aktai,
58. , and related legislation
OL L 309, 2001 11 27, p.
OJ L 309, 27.11.2001, p.
1. ir susiję teisės aktai,
1. , and related legislation
OL L 275, 2003 10 25, p.
OJ L 275, 25.10.2003, p.
32. , ir susiję teisės aktai,
32. , and related legislation
OL L 96, 2004 3 31, p.
OJ L 96, 31.3.2004, p.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)
– Decision no 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
OL L 171, 2007 6 29, p.
OJ L 171, 29.6.2007, p.
Pasiūlyti teisės aktai:
Proposed legislation :
- Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (2008/0013 (COD)) - ( COM(2008)0016 ),
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading system of the Community (2008/0013 (COD) – COM(2008)0016 )
- Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl valstybių narių pastangų mažinti į aplinką išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (2008/0014 (COD)) - ( COM(2008)0017 ),
– Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (2008/0014 (COD) – COM(2008)0017 )
- Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 85/337/EEB, 96/61/EB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (2008/0015 (COD) - ( COM(2008)0018 ),
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the geological storage of carbon dioxide and amending Council Directives 85/337/EEC, 96/61/EC, Directives 2000/60/EC, 2001/80/EC, 2004/35/EC, 2006/12/EC and Regulation (EC) No 1013/2006 (2008/0015 (COD) – COM(2008)0018 )
- Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių (2008/0016 (COD) - ( COM(2008)0019 ),
– Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (2008/0016 (COD) – COM(2008)0019 )
- Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio naujų lengvųjų automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (2007/0297 (COD) – COM(2007)0856 ).
– Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council setting emission performance standards for new passenger cars as part of the Community's integrated approach to reduce CO 2 emissions from light-duty vehicles (2007/0297 (COD) – COM(2007)0856 )
B PRIEDAS:EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS DĖL
ANNEX B: E
KLIMATO KAITOS IR ENERGETIKOS
UROPEAN PARLIAMENT RESOLUTIONS ON CLIMATE CHANGE AND ENERGY
OL C 210 E, 2005 8 18, p.
OJ C 210 E, 18.8.2005, p.
Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos
– Resolution of 18 January 2006 on climate change
Priimti tekstai , P6_TA(2008)0491 .
Texts adopted, P6_TA(2008)0491 .
Būk tas pokytis, kurį nori matyti pasaulyje.
Be the change you want to see in the world
Įsteigdamas Laikinąjį klimato kaitos komitetą Europos Parlamento atsiliepė ir prisidėjo prie pastangų paversti klimato kaitos keliamus iššūkius prioritetiniu Europos ir tarptautinės darbotvarkės klausimu.
The creation of a Temporary Committee on Climate Change is the European Parliament’s response and contribution to placing the challenge of climate change as a priority on the European and international agenda.
Šiame galutiniame pranešime pateikiamos rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos ieškant būdų sukurti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką ir siekiama koordinuoti bendrą EP poziciją derybose dėl būsimos tarptautinės Klimato kaitos konvencijos.
This final report contains recommendations on the EU’s future integrated climate policy to pave the way for a low-carbon economy, and seeks to coordinate Parliament's common position on the negotiations on a future international agreement on climate change.
Pranešimas parengtas remiantis per visą Laikinojo klimato kaitos komiteto veiklos laikotarpį surinkta informacija ir joje vadovaujamasi prielaida, kad dabar esama pagrįsto mokslinio sutarimo dėl poveikio, kurį dėl žmogaus veiklos išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos daro pasaulio klimatui, ir kad atsižvelgiant į turimus rizikos įvertinimus būtina skubiai imtis veiksmų.
It was drawn up on the basis of all the information gathered in the course of the Climate Change Committee’s activities and is based on the premise that a well-founded scientific consensus now exists on the role played by anthropogenic greenhouse gas emissions in the world's climate, and that in view of the existing risk assessment there is an urgent need for action.
Pranešėjas yra įsitikinęs, kad kovoje su klimato kaita nėra bendro geriausio metodo ir mes į iššūkius kovos su klimato kaita srityje galime atsakyti, viena vertus, tik smarkiai didindami efektyvumą ir geriau valdydami išteklius; antra vertus, mes taip pat turime būti pasirengę ieškoti naujo kelio.
Your rapporteur is convinced that there is no single correct approach to combating climate change, but that we must firstly face up to the climate policy challenge by a dramatic increase in efficiency and better management of resources, and secondly that we must also be prepared to go down new paths.
Tokiu atveju kalbama ne apie natūralią klimato kaitą ar svyravimus, bet apie žmonių sukeltą vidutinės pasaulio temperatūros kilimą, kurio priežastis buvo toks gyvenimo būdas, kuris eikvoja išteklius užuot juos saugojęs, todėl jis nėra nukreiptas į tvarią plėtrą, kuri tenkintų dabartinės kartos poreikius, neribodama ateities kartų galimybių.
We are looking not at natural climate variations or oscillations but at a rise in global average temperature caused by humans as a result of a lifestyle which wastes resources instead of conserving them, and is thus not geared to sustainable development meeting the needs of today’s generation without endangering the opportunities of future generations.
Šis galutinis pranešimas suskirstytas į 22 temas:
This final report is divided into 22 topics:
Laikinojo klimato kaitos komiteto galutiniame pranešime klimato politikos principai ir gairės pagrįsti Europos Parlamento pozicija, kurią jis jau išreiškė 13-oje rezoliucijų dėl klimato kaitos, priimtų dabartinės 6-osios kadencijos metu.
The climate policy principles and guidelines of the final report of the Temporary Committee on Climate Change are based on the position of the European Parliament as already set out in the 13 resolutions on climate change in the current 6 th legislative period.
Šiame pranešime ypač pabrėžiama, kad klimato kaita turi būti suprantama kaip horizontali politika, į kurią būtina atsižvelgti rengiant visus teisėkūros pasiūlymus.
The report stresses in particular that climate change is to be understood as a horizontal policy to be taken into account in all legislative proposals.
Šie principai visų pirma apima svarbiausius tikslus, dėl kurių buvo susitarta ir kurie nuo to laiko ne kartą buvo a kcentuojami, kaip antai pasaulinės klimato kaitos apribojimas 2°C, siekis iki 2020 m. sumažinti taršą 20 % (arba 30 %, jei kitos pramoninės šalys įsipareigos siekti panašių taršos mažinimo tikslų) arba 60–80 % iki 2050 m., palyginti su 1990 m.
These principles include first and foremost the key targets agreed upon and frequently reiterated since, such as the restriction of global climate change to 2°C, the reduction target of 20% below 1990 levels by 2020 (or 30% if other industrialised countries commit themselves to similar reductions) or 60%-80% by 2050.
Europos Sąjungos vadovaujamasis vaidmuo tarptautiniu mastu kovojant su visuotiniu atšilimu, kuris prisideda prie jos tapatybės jausmo, reiškia jos įsipareigojimą Europos piliečiams ne tik nustatyti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius klimato srities tikslus, bet ir juos pasiekti taikant į ateitį orientuotas politikos priemones, todėl būtina, kad šis ir kiti parlamentai bei Europos piliečių atstovai vadovautųsi šiais klimato politikos principais ir nuolat stengtųsi įgyvendinti būtinus kovos su klimato kaita tikslus.
The EU’s leadership role in the international fight against global warming, which contributes to its sense of identity, entails an obligation to the citizens of Europe not only to formulate medium- and long-term climate objectives, but to achieve these objectives by forward-looking political measures, and requires not just present but future parliamentary representations and representatives of the citizens of Europe to be guided by these climate policy principles, and not to cease from putting the necessary global climate objectives into practice.
Tarptautinis lygmuo: padėtis po 2012 m., išorės klimato politika ir tarptautinė prekyba
The i nternational d imension : Post-2012, external climate policy and international trade
Derybos dėl susitarimo po 2012 m. turi būti baigtos 2009 m. pabaigoje klimato kaitos konferencijoje Kopenhagoje (COP 15), kad būtų išvengta spragos tarp pirmojo ir antrojo įsipareigojimų laikotarpio.
The negotiations on a post-2012 agreement at the Copenhagen Climate Conference (COP 15) at the end of 2009 must be successfully concluded, in order to prevent a gap between the first and second commitment periods.
Veikla tarptautiniu lygiu yra svarbi ir todėl, kad klimato kaita gali sustiprinti jau dabar galimus konfliktus tarptautiniuose santykiuose, pavyzdžiui, susijusius su migracija dėl klimato kaitos, prarastais žemės sklypais ir pasienio konfliktais, kilusiais dėl užlietos sausumos ir atsitraukusios kranto linijos, bei konfliktais dėl išteklių sumažėjus žemės ūkio naudmenų arba didėjant vandens stygiui.
International commitment is also important because climate change may further heighten existing conflict potential in international relations, e.g. as a result of environment-induced migration, loss of land and border disputes owing to flooding and receding coastlines, conflicts over resources arising from the shrinkage of agricultural land, or increasing scarcity of water.
Pagal Tarptautinės energetikos agentūros 2006 m. leidinyje „World Energy Outlook“ pateiktus duomenis nafta, iš kurios pagaminama 35 % viso sunaudojamo energijos kiekio, pasaulyje yra svarbiausias pirminės energijos naudojimo šaltinis, iš anglies pagaminama 25 %, iš dujų – 21 % sunaudojamos energijos.
According to the World Energy Outlook of 2006, petroleum is the most important energy source in the world, accounting for 35% of primary energy consumption, followed by coal at 25% and natural gas at 21%.
Patikimi šaltiniai ir prognozės rodo, kad iki 2020 m. ir po to smarkiai išaugs energijos poreikis pasaulyje ir Europoje.
Reliable sources and predictions point to a substantial increase in energy needs in the world by 2020 and beyond.
Todėl Tarptautinė energetikos agentūra prognozuoja, kad iki 2030 m. pasaulio energijos poreikis išaugs ne mažiau kaip 60 %.
For example, the International Energy Agency expects an increase in world energy needs of at least 60% by 2030.
Su šia padėtimi susijusi ir nuolat didėjanti paskirstymo problema, nes didėjantis energijos poreikis besivystančiose šalyse ateinančiais metais dar labiau paaštrins konkurenciją dėl saugios prieigos prie iškastinio kuro išteklių, pirmiausia dar ir todėl, kad baigiasi pigios perteklinės iškastinio kurio energijos amžius.
This is linked to an increasing extent with a distribution problem, since the rising need for energy in emerging countries will further exacerbate the competition for secured access to fossil fuel sources in the next few years, particularly because the age of cheap and abundant fossil energy is coming to an end.
Siekdama patenkinti šį didėjantį poreikį pasaulio bendruomenė patiria didžiulių sunkumų.
To meet this growing need, the world community is faced with enormous challenges.
Atrodo neįmanoma šį didėjantį energijos poreikį, sukeliamą didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus, patenkinti tik didinant efektyvumą.
It seems unlikely that the increasing energy needs of a growing world population can be met solely by efficiency improvements.
Todėl ateinančių metų sprendimai dėl investicijų lems energetikos sistemos ir energijos rūšių derinimo struktūrą ateinantiems dešimtmečiams.
Accordingly, investment decisions taken in the next few years will determine the structure of the energy system and the energy mix over the coming decades.
Dabartinė biokuro politika susidūrė su prieštaravimais, kuriuos lėmė, viena vertus, maisto trūkumas ir kylančios maisto produktų kainos, o antra vertus – didėjantis energijos poreikis ir alternatyvaus kuro paieškos.
Present-day biofuels policy has resulted in a conflict of objectives marked on the one hand by scarcity of foodstuffs and rising food prices and on the other by increasing energy needs and the search for alternative fuels.
Todėl tvarios biokuro politikos klausimas tampa vis aktualesnis ir turėtų būti sprendžiamas siekiant tiek nustatyti tvarumo kriterijus pirmosios kartos biokuro gamybai, tiek skatinti nekliudomą antrosios kartos biokuro kūrimą.
Meanwhile the issue of a sustainable biofuels policy is becoming ever more acute and should be geared both to setting sustainability criteria for first-generation biofuels and to the ideology-free development of the second generation.
Energijos naudojimo efektyvumas
Energ y effi c ien cy
Pateikti moksliniai duomenys aiškiai rodo šiuos faktus: 40 % energijos sunaudojama statybų sektoriuje, todėl 33 % visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama urbanizuotoje aplinkoje.
The existing scientific data speak for themselves: 40% of final energy consumption is accounted for by the buildings sector, which means that 33% of all greenhouse gas emissions derive from the built environment.
Todėl statybų sektorius (gyvenamieji pastatai ir pramoniniai bei visuomeninės paskirties pastatai) pasižymi didžiuliu ir nebrangiu anglies dioksido mažinimo potencialu modernizuojant šilumos izoliaciją, šildymo ar šaldymo sistemas, elektrinius prietaisus ir vėdinimo įrenginius.
Accordingly the buildings sector (residential accommodation as well as commercial and public buildings) has an immense and cost-effective potential for CO 2 reduction by modernising heat insulation and heating and cooling systems, electric appliances and ventilation systems.
Todėl svarbiausias klausimas – kokių paskatų galima sukurti, kad būtų imamasi šių būtinų didelės apimties modernizavimo priemonių.
One crucial issue in this connection is what incentives can be created to trigger these necessary massive modernisation measures.
Judumas ir logistika
Mobilit y und l ogisti cs
Nors ES transporto politikos pagrindinis tikslas – atsieti transporto augimą nuo bendro ekonominio augimo, transporto paslaugų paklausa vis tiek išaugo daugiau negu bendrasis vidaus produktas ir jau dabar didelę dalį bendro šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sudarančių transporto sektoriaus išmetamų teršalų kiekis ES toliau didėja.
While the separation of transport growth from general economic growth is a key objective of EU transport policy, demand for transport services has nevertheless outstripped GDP growth and the already high share of transport emissions as a percentage of overall greenhouse gas emissions in the EU is continuing to rise.
Šiuo metu apie trečdalį galutinio energijos vartotojimo ES sudaro transportas ir transporto sektorius, kuris beveik visiškai (97 %) priklauso nuo kuro iš naftos produktų (benzinas ir dyzelinas).
At present transport accounts for around one third of final energy consumption in the EU, with the transport sector almost completely (97%) dependent on petroleum-based fuels (petrol and diesel).