natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kokybiškas pradinis išsilavinimas ir patrauklus profesinis mokymas turi būti derinamas su veiksmingomis paskatomis mokytis visą gyvenimą , suteikti „antrojo šanso“ galimybes, užtikrinti kiekvienam suaugusiajam galimybę pasikelti kvalifikaciją ir su tikslinės migracijos bei integracijos politika.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning, second-chance opportunities, ensuring every adult the chance to move one step up in their qualification , and by targeted migration and integration policies .
Valstybės narės turėtų plėtoti įgytos kompetencijos pripažinimo sistemas, šalinti profesinio ir geografinio darbuotojų judumo kliūtis, skatinti įgyti skirtingose srityse pritaikomų gebėjimų, kūrybiškumą ir daugiausia dėmesio skirti žemos kvalifikacijos darbuotojams remti, vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybėms didinti, kartu gerinant aukštos kvalifikacijos darbuotojų, įskaitant mokslininkų, mokymą, įgūdžius ir patirtį.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers .
Kokybiško pradinio išsilavinimo ir patrauklaus profesinio mokymo, kuriuo darbuotojams būtų padedama pritaikyti savo įgūdžius prie darbo rinkos poreikių, užtikrinimas valstybėms narėms yra prioritetinis uždavinys.
The provision of high-quality initial education and attractive vocational training helping workers to adjust their skills to the labour market needs are high priorities for Member States .
Jie turi būti derinami su lavinimo pasiūla, kuria jauniems žmonėms, visų pirma 25–35 m. amžiaus asmenims, suteikiama „antroji galimybė“ baigti mokyklą, įskaitant privalomą švietimo ir profesinio mokymo galimybę bei veiksmingas paskatas mokytis visą gyvenimą , iš socialinių partnerių reikalaujant suteikti tam reikalingus laiko išteklius bei finansiškai remti mokymosi galimybes .
They must be completed with second-chance opportunities for young people aged especially between 25 and 35 which include an obligatory offer of educational and vocational training and effective incentives for lifelong learning, whereby the social partners are called upon to provide the time and to also financially support vocational training.
Valstybės narės turėtų įsipareigoti anksti mokyklą paliekančių asmenų skaičių sumažinti iki mažiau nei 10 proc., o migracijos ir integracijos politiką papildyti kalbų mokymo bei socialinių studijų pasiūlymais.
In particular , the Member States should reduce the dropout rate to less than 10% and complete migration and integration policy with facilities for language learning and social studies .
Valstybės narės taip pat turėtų plėtoti įgytų įgūdžių ir kompetencijos pripažinimo sistemas.
Member States should also develop systems for recognising acquired skills and competences.
Priedo 8 gairės 2 pastraipa
Annex – Guideline 8 – paragraph 2
Bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir verslo atstovais valstybės narės turėtų gerinti mokymosi galimybes, išsilavinimo ir karjeros planavimą, derindamos jį su sistemingu informavimu apie naujas darbo vietas ir galimybes, verslumo skatinimu ir geresniu reikiamų įgūdžių numatymu.
In cooperation with social partners and business , Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on new job openings and opportunities, promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs .
Bendrais finansiniais vyriausybių , asmenų ir darbdavių indėliais turėtų būti skatinamos investicijos į žmogiškųjų išteklių vystymą, įgūdžių tobulinimą ir dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers .
Siekdamos remti jaunimą, ypač nedirbantį ar nesimokantį, valstybės narės , bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais, turėtų priimti programas, kuriomis būtų siekiama padėti dabartiniams absolventams rasti pirmąjį darbą arba suteikti tolesnio išsilavinimo ir mokymosi galimybes, įskaitant stažuotes, taip pat greitai reaguoti, kai jaunimas netenka darbo.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities , including apprenticeships , and intervene rapidly when young people become unemployed .
Reguliariai stebint įgūdžių tobulinimo ir reikiamų įgūdžių prognozavimo politikos rezultatus, turėtų būti lengviau nustatyti tobulintinas sritis, taip pat reikia užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos greičiau reaguoti į darbo rinkos poreikius.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Šiems tikslams remti valstybės narės turėtų iki galo panaudoti ES lėšas.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives .
Bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir verslo atstovais valstybės narės turėtų gerinti mokymosi galimybes, įskaitant profesinį mokymą, išsilavinimo ir karjeros planavimą, derindamos jį su geresniu sistemingu informavimu apie naujas darbo vietas ir galimybes ir taikydamos tinkamas priemones šiems veiksmams skatinti , verslumo skatinimu, MVĮ raida ir geriau numatyti reikiamus kokybės reikalavimus.
In cooperation with the social partners and businesses , Member States should improve access to training, including vocational training, strengthen education and career guidance combined with systematic information and appropriate measures to promote on new job openings and opportunities, entrepreneurship , SME s development and enhance anticipation of quality requirements .
Žmogiškųjų išteklių vystymo bei įgūdžių tobulinimo ir kvalifikacijos kėlimo procesai turėtų būti finansuojami bendrais finansiniais darbdavių ir vyriausybių indėliais .
The development of human resources , higher qualifications and training should be financed through joint financial contributions from employers and governments .
Visiems ir visada turėtų būti galima užtikrinti kokybišką bendrojo lavinimo ir profesinį mokymą bei anksti mokyklą palikusių asmenų sugrąžinimą į švietimo sistemą.
Access to high-quality general and vocational training and the reintegration of school drop-outs in the education system should be possible for everyone at any time.
Valstybės narės investicijas į švietimą turėtų nukreipti tokiu būdu, kad būtų pasiektas darbingos visuomenės kvalifikacijos kėlimo tikslas, taip pat atsižvelgiant į savišvietą ir neformalųjį mokymąsi.
The Member States should align investments in the education system so that the objective of increasing the level of skills among the active population is reached, taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Užimtumo reformomis visų pirma reikėtų siekti užtikrinti, kad būtų įgyjami pagrindiniai gebėjimai, kurie žinių ekonomikos sąlygomis reikalingi kiekvienam darbuotojui, visų pirma kai tai susiję su galimybe tobulintis arba įgyti žinių informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srityje.
In doing so , the reforms regarding employability in particular should be aimed at ensuring , through training or knowledge in the field of information and communication technologies (ICT), the acquisition of the core skills which every employee needs to be successful in a knowledge-based economy.
Reikėtų imtis priemonių, kad jaunimo ir mokytojų judumas mokymosi tikslais taptų norma.
Measures should be taken to ensure that the educational mobility of young people and teachers becomes the norm .
Valstybės narės turėtų gerinti švietimo ir profesinio bei neprofesinio mokymo sistemų visų amžiaus grupių asmenims atvirumą ir adekvatumą, ypač įgyvendindamos nacionalines kvalifikacijų sistemas, suteikiančias galimybę taikyti lanksčius mokymosi būdus, ir gerindamos bendrojo bei profesinio lavinimo sektorių partnerystę su darbo sektoriumi, įskaitant mokamas stažuotes, siekiant žymiai padidinti aukštesnio lygio išsilavinimo bei profesinio mokymo dalį.
Member States should improve the openness and relevance of general and vocational education systems and non vocational training for all ages, in particular by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between general and vocational education institutions and the world of work, including paid apprenticeships, in order to considerably increase the proportion of high-level academic and vocational degrees .
Priedo 8 gairės 2a pastraipa (nauja)
Annex – Guideline 8 – paragraph 2 a (new)
Reguliariai stebint įgūdžių tobulinimo ir reikiamų įgūdžių prognozavimo politikos rezultatus, turėtų būti lengviau nustatyti tobulintinas sritis, taip pat reikia užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos greičiau reaguotų į darbo rinkos poreikius.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help to identify areas for improvement and to increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Šiems tikslams remti valstybės narės turėtų iki galo panaudoti ES lėšas.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives.
Priedo 8 a gairė (nauja)
Annex – Guideline 8 a (new)
8a gairė: Socialinės ir ekonominės sanglaudos politikos stiprinimas remiant užimtumą
Guideline 8a: Strengthening social and economic cohesion policy in support of employment
Valstybės narės įsipareigoja pritaikyti, papildyti, koordinuoti ir koreguoti savo nacionalinius tikslus savo šalyse ir tarpusavyje taip, kad sumažėtų regionų ekonominio vystymosi disbalansas.
Member States commit themselves to arranging, complementing, coordinating and adjusting their national targets, within and among each other, in a way that imbalances in economic development between regions will be reduced.
Valstybės narės žino, kad sanglaudos politika yra veiksminga priemonė, kuria remiamos gairės derinant regionų ypatumus ir remiant regionus, kad jie nugalėtų savo socialinius ir ekonominius sunkumus, ir mažinant jų skirtumus, tačiau ši priemonė nėra priklausoma nuo minėtųjų gairių.
The Member States are aware that cohesion policy represents an effective instrument which supports , but is not subordinated to , the guidelines by accommodating regional specificities, supporting regions to overcome their socio-economic difficulties and reducing disparities.
Integruoto požiūrio, daugiapakopio valdymo ir partnerystės principai turėtų sudaryti valdymo pagrindą ir tapti šios strategijos įgyvendinimo dalimi, o regioninis ir vietos lygmenys turėtų atlikti svarbiausią vaidmenį, visų pirma socialinėje ekonomikoje, kaip priemonės, padėsiančios daugybei ekonominių ir socialinių subjektų, ypač MVĮ, gyventi ir gaminti Sąjungoje.
An integrated approach, multi-level governance and partnership principles should be at the core of governance and deliver y of the strategy, whereas the regional and local level s in particular have to play a crucial role as vehicles to reach the countless economic and social actors living and producing in the Union, in particular the SMEs, especially from the social economy.
Taigi sanglaudos politika yra ne tik stabilių finansinių asignavimų šaltinis, bet kartu ir galinga ekonominio vystymosi priemonė, taigi, ir užimtumo priemonė visiems Sąjungos regionams.
Therefore, cohesion policy is not just the source of stable financial allocations, but also a powerful instrument for the economic development and so an employment instrument for all Union regions.
Valstybės narės turėtų daugiau investuoti į transporto, energetikos, telekomunikacijų ir IT infrastruktūras bei visapusiškai pasinaudoti Europos struktūriniais fondais.
The Member States should invest more in transport, energy, telecommunication and IT infrastructure and make full use of the European Structural Funds.
Potencialių naudos gavėjų dalyvavimas Sąjungos bendrai finansuojamose programose turėtų būti skatinamas supaprastinant įgyvendinimo sistemas.
The participation of potential beneficiaries in Union cofounded programmes should be encouraged by simplification of delivery systems.
To siekdamos valstybės narės turėtų kurti savo sanglaudos politikos ir kitų esamų politikos sričių sąveiką laikydamosi integruoto požiūrio, kadangi sanglauda – tai ne išlaidos, ji suteikia galios, suteikia galimybių naudoti nepanaudotą potencialą, mažina struktūrinius skirtumus tarp šalių ir regionų, išplečia Sąjungos regionų augimą bei padidina jų konkurencingumą globalizuotame pasaulyje, kompensuoja pasaulio ekonomikos krizės padarinius ir kuria Sąjungos socialinį kapitalą.
To achieve this, Member States should create synergies between their cohesion policies and other existing sectoral policies, in accordance with an integrated approach, since cohesion is not a cost, but gives strength, taps unused potential, reduces structural differences between countries and regions, expands growth and improves the competitiveness of Union regions in a globalised world, counterbalances the effects of the global economic crisis and generates Union social capital.
Priedo 9 gairės pavadinimas ir 1 dalis
Annex – Guideline 9 – title and paragraph 1
Siekdamos visiems užtikrinti kokybišką išsilavinimą ir mokymą ir gerinti švietimo rezultatus, valstybės narės turėtų veiksmingai investuoti į švietimo ir mokymo sistemas, pirmiausia kad pagerintų ES darbo jėgos įgūdžių lygį ir kad žmonės galėtų greitai reaguoti į besikeičiančius šiuolaikinių darbo rinkų poreikius.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets.
Veiksmų reikėtų imtis visuose sektoriuose (nuo ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo iki aukštojo mokslo, profesinio lavinimo ir mokymo bei suaugusiųjų mokymo), taip pat atsižvelgiant į savimoką ir neformalųjį mokymą.
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts.
Reformomis reikėtų siekti užtikrinti, kad būtų įgyjami pagrindiniai gebėjimai, kurie žinių ekonomikos sąlygomis reikalingi kiekvienam individui, visų pirma kiek tai susiję su galimybe įsidarbinti, toliau mokytis arba IRT įgūdžiais.
Reforms should aim to ensure the acquisition of the key competencies that every individual needs for success in a knowledge-based economy, notably in terms of employability, further learning, or ICT skills.
Reikėtų imtis priemonių, kad jaunimo ir mokytojų judumas mokymosi tikslais taptų norma.
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers becomes the norm.
Valstybės narės turėtų gerinti švietimo ir mokymo sistemų atvirumą ir adekvatumą, ypač įgyvendindamos nacionalines kvalifikacijų sistemas, suteikdamos galimybę taikyti lanksčius mokymosi būdus ir plėtodamos švietimo ir (arba) mokymo sektoriaus partnerystę su darbo sektoriumi.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Todėl reikėtų didinti mokytojo profesijos patrauklumą.
The teaching profession should be made more attractive.
Aukštasis mokslas turėtų tapti atviresnis netradiciniams besimokantiesiems, o aukštojo arba lygiaverčio mokslo studentų skaičius turėtų padidėti.
Higher education should become more open to non-traditional learners and participation in tertiary or equivalent education should be increased.
Siekdamos sumažinti nedirbančių ir nesimokančių jaunų žmonių skaičių, valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias nebaigti mokyklos .
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving.
(Komisijos teksto 9 gairė perkeliama ir sujungiama su Parlamento pakeitimo teksto 8 gairės antra pastraipa.)
(Guideline 9 in the Commission text is moved to and merged with second paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Priedo 9 gairės 2 pastraipa
Annex – Guideline 9 – paragraph 2
Pagrindinis ES tikslas, kuriuo remdamosi valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus, – 2020 m. sumažinti mokyklos nebaigusiųjų skaičių iki 10 %, kartu bent iki 40 % padidinti 30–34 m. amžiaus asmenų, baigusių aukštąjį arba atitinkamą mokslą, dalį.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce the drop out rate to 10%, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40% in 2020.
(Paskutinioji Komisijos teksto 9 gairės pastraipa įtraukiama prieš 8 gairės pirmą dalį Parlamento pakeitime.)
(Last paragraph of Guideline 9 in the Commission text is moved before the first paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Priedo 10 gairės antraštė
Annex – Guideline 10 – title
10 gairė.
Guideline 10: Promoting social inclusion and combating poverty
Priedo 10 gairės -1 pastraipa (nauja)
Annex – Guideline 10 – paragraph -1 (new)
Valstybės narės nustatys savo nacionalinius tikslus 25 proc. sumažinti žemiau nacionalinių skurdo ribų gyvenančių europiečių skaičių, padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ypač taikant užimtumo bei švietimo politikos priemones.
The Member States will set their national targets to reduce by 25 % the number of Europeans living below national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty, in particular by employment and education policy measures.
Priedo 10 gairės 1 pastraipa
Annex – Guideline 10 – paragraph 1
Siekdamos mažinti skurdą valstybės narės turėtų stengtis skatinti visišką dalyvavimą visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime ir suteikti užimtumo galimybių , iki galo pasinaudodamos Europos socialinio fondo parama.
Member States " efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Be to, reikėtų stengtis užtikrinti lygias galimybes, įskaitant galimybę naudotis prieinamomis, tvariomis, aukštos kokybės paslaugomis ir viešosioms paslaugomis (įskaitant internetines paslaugas, atitinkančias 4 gairės nuostatas), visų pirma sveikatos priežiūros paslaugomis.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care .
Valstybės narės turėtų taikyti veiksmingas antidiskriminacines priemones.
Member States should put in place effective anti-discrimination measures .
Siekiant kovoti su socialine atskirtimi, suteikti žmonėms galimybių ir skatinti dalyvauti darbo rinkoje, socialinės apsaugos sistemos, mokymosi visą gyvenimą ir aktyvios įtraukties politika taip pat turėtų būti tobulinama, kad įvairiais žmonių gyvenimo etapais būtų kuriamos galimybės ir jie būtų apsaugoti nuo atskirties grėsmės.
Equally, to fight social exclusion, empower people and promote labour market participation, social protection systems , lifelong learning and active inclusion policies should be enhanced to create opportunities at different stages of people ' s lives and shield them from the risk of exclusion.
Socialinės apsaugos ir pensijų sistemos turi būti modernizuotos, kad jomis būtų galima iki galo pasinaudoti, siekiant užtikrinti tinkamą paramą pajamų atžvilgiu ir galimybę naudotis sveikatos priežiūros sistema, taip užtikrinant socialinę sanglaudą ir kartu išlaikant finansinį tvarumą.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare ‐ thus providing social cohesion ‐ whilst at the same time remaining financially sustainable .
Išmokų sistemomis daugiausia dėmesio reikėtų skirti pajamų užtikrinimui keičiant darbo vietą ir skurdo mažinimui , visų pirma kalbant apie tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai gresia socialinė atskirtis, pavyzdžiui, šeimas, kuriose yra tik vienas iš tėvų, mažumas, neįgaliuosius, vaikus ir jaunimą, vyresnio amžiaus moteris ir vyrus, legalius migrantus ir benamius.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Remdamos labiausiai pažeidžiamus visuomenės narius , valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas.
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Kova su skurdu ir atskirtimi ir toliau tebėra labai svarbus iššūkis.
Combating poverty and exclusion remains a vital challenge.
Siekiant įgyvendinti šį tikslą, svarbu visoms socialinėms grupėms, nepaisant vietovės ar išsilavinimo, sudaryti galimybes dalyvauti darbo rinkoje arba grįžti į ją.
In order to pursue this objective, it is necessary to create opportunities to participate in the labour market or to return to it for all social groups, irrespective of locality or level of education.
Svarbu išlaikyti pusiausvyrą suteikiant žmonėms pakankamą saugumo jausmą, tačiau tuo pat metu užtikrinant, kad jie neprarastų motyvacijos dirbti ir uždirbti.
It is essential to strike a balance between giving people a sufficient sense of security and preserving their motivation to work and earn income.
Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų stengtis mažinti skurdą, įskaitant dirbančių žmonių skurdą, skatinti visišką dalyvavimą , atsižvelgiant į pačių žmonių pasirinkimą, politiniame, visuomeniniame, kultūriniame ir ekonominiame gyvenime ir plėsti užimtumo galimybes , nes tam ir turėtų būti naudojama Europos socialinio fondo parama.
To achieve this target, Member States should make an effort to reduce poverty , including in-work poverty, promote full participation , at people's own choosing, in politics, society , the arts and the economy and extend employment opportunities, in regard to which the European Social Fund is to be used .
Valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų skirti didėjančiam skurstančių darbuotojų skaičiui.
Member States should pay particular attention here to the increasing number of working poor.
Siekiant nustatyti konkrečius kovos su skurdu tikslus, turėtų būti aišku, kaip „išmatuoti“ skurdą.
In order to formulate specific objectives to combat poverty it must be made clear how poverty should be measured.
Turėtų būti patikslinta standartinė apibrėžtis, kad skurdas yra tuomet, kai uždirbama 60 proc. vidutinio atlyginimo.
The standard definition that earning 60% of the median income constitutes poverty must be qualified.
Skurdas negali būti apibrėžiamas tokiu vienpusiu rodikliu.
Poverty cannot be established by means of such a one-sided indicator.