natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Būtent todėl ECB sprendimus priimančių institucijų nariai neatstovauja savo valstybėms, o sprendimų priėmimo procese remiasi savo asmeniniais gebėjimais.
This is also why the members of the ECB decision-making bodies do not represent their Member States but participate in the decision-making in their personal capacity.
Manau, kad reikalavimas paskirti narį „iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų“ yra pakankamas siekiant užtikrinti, kad ECB vykdomosios valdybos nariai būtų kompetentingi ir tinkamai atsižvelgtų į euro zonos interesus.
I consider the requirement to appoint “persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters” sufficient to guarantee a competent and euro area oriented composition of the ECB’s Executive Board.
Sutartyje nustatyta, kad vykdomosios valdybos nariai „turi būti skiriami iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų“.
The Treaty requires that members of the Executive Board “shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters”.
Nėra reikalavimo skirti tik centrinių bankų atstovus.
There is no requirement as such to appoint only central bankers.
Akivaizdu, kad centrinių bankų atstovai atitinka šiuos reikalavimus, tačiau tai neužkerta kelio kitą profesinį pasirengimą ir patirtį turintiems asmenims.
Obviously, this requirement is fulfilled by central bankers, but, certainly does not exclude any other professional background and experience.
Iš tikrųjų, mano profesinė patirtis, kaip ir daugelio centrinių bankų vyresniųjų pareigūnų, yra labai įvairi ir įgyta ne tik centriniuose bankuose.
In fact, my own professional experience, as well as many senior central banking officials, is quite diverse and not limited to central banking.
Jei paanalizuotumėte dabartinių vykdomosios valdybos narių gyvenimo aprašymus, pastebėtumėte, kad jie turi įvairų profesinį pasirengimą, kuris sprendimų priėmimo procese suteikia vertingų žinių ir patirties.
Also looking at the curricula of the current members of the Executive Board you will find diversity of backgrounds which add valuable expertise to the decision-making process.
Koks jūsų bendras požiūris į ECB ir apskritai centrinės bankininkystės demokratinę atskaitomybę?
Could you elaborate on your views on the concept of democratic accountability with regards to the ECB and central banking in general?
Manau, kad centrinio banko nepriklausomumas turi būti derinamas su atskaitomybe visuomenei ir jos išrinktiems atstovams.
I consider that central bank independence needs to be balanced with accountability to the public and its elected representatives.
Apskritai atskaitomybė – pagrindinė demokratinio teisėtumo sąlyga ir esminis elementas.
In general terms, accountability is a fundamental precondition for, and a core element of, democratic legitimacy.
Tai galima suprasti kaip nepriklausomo centrinio banko pareigą tinkamai paaiškinti ir pagrįsti savo sprendimus piliečiams ir jų išrinktiems atstovams, kad būtų užtikrintas šio banko atsakingumas už jam skirtų įsipareigojimų įvykdymą.
It can be understood as the obligation of an independent central bank to properly explain and justify its decisions to the citizens and their elected representatives, thereby making it responsible for fulfilling its mandate.
Be to, atskaitomybe užtikrinama, kad centrinio banko užduotys būtų atliktos naudojantis aukšto lygio profesionalumu.
Accountability also ensures that the central bank’s tasks are performed with a high level of professionalism.
Kaip institucija, įsteigta pagal Sutartį ir veikianti pagal jai suteiktas galias, ECB turi teisės aktuose nustatytą uždavinį palaikyti kainų stabilumą ir atlikti kitas centrinio banko funkcijas visoje euro zonoje.
As a body established by virtue of the Treaty, and acting within the limits of the powers conferred upon it, the ECB has the statutory task of maintaining price stability and of performing other central banking functions for the euro area as a whole.
Todėl ECB visų pirma yra labiausiai atskaitingas ES piliečiams ir – oficialiau – Europos Parlamentui, kuris yra vienintelė Europos institucija, tiesiogiai renkama ES piliečių.
Therefore, the ECB is accountable first and foremost to EU citizens, and – more formally – to the European Parliament, which is the only European institution directly elected by EU citizens.
ECB savo atskaitomybę įgyvendina keliais būdais.
The ECB has a number of established means for discharging its accountability.
ECB pirmininkas kas ketvirtį susitinka su Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto (ECON) nariais, o kiti vykdomosios valdybos nariai dažnai kviečiami į ECON komitetą ir (arba) Parlamentą svarstant konkrečius klausimus.
The ECB President appears before the ECON Committee on a quarterly basis, while other members of the Executive Board are frequently invited to appear in ECON/Parliament on specific topics.
Asmeniškai pritariu nuolatiniam ECB valdybos narių ir Europos Parlamento narių dialogui.
I personally am in favour of a regular dialogue between ECB board members and European parliament members.
Be to, valdančiosios tarybos nariai prisiima įvairius viešuosius įsipareigojimus ir dalyvauja pokalbiuose vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu.
In addition, the members of the Governing Council take on numerous public engagements and give interviews at local, national and international level.
ECB jau ilgai atsisako tenkinti Europos Parlamento prašymą skelbti valdančiosios tarybos posėdžių protokolus.
The ECB has long refrained from accepting the European parliament's request to publish the minutes of its Governing Council's meetings.
Kokių kliūčių ir sunkumų, jūsų nuomone, galėtų kelti posėdžių paskelbimas?
What do you think are the impediments and inconveniences of such publications?
Ar pritartumėte ECB valdančiosios tarybos posėdžių protokolų paskelbimui artimiausiu laiku?
Would you be in favour of the publication by ECB of the minutes of its Governing Councils meetings in the near-term future?
ECB valdančiosios tarybos posėdžių protokolų skelbimas galėtų būti viena iš ECB atskaitomybės priemonių.
The publication of the minutes of the ECB Governing Council meetings could be seen as one possible means through which the ECB would exercise its accountability.
Tačiau svarbu pripažinti, kad ECB valdančioji taryba yra kolegialus ir kartu viršvalstybinis organas.
However, it is important to recognize that the ECB Governing Council is a collegial and, at the same time, a supranational body.
Tai reiškia, kad ECB valdančiosios tarybos nariai, kurie susirenka iš įvairių valstybių, yra visi bendrai atsakingi už Tarybos priimtus sprendimus, taigi yra kolektyviai atskaitingi.
This means that the members of the ECB Governing Council, coming from different Member States, are jointly responsible for the decisions taken by the Council and thus are collectively accountable.
Kyla susirūpinimas, kad protokolų skelbimas varžytų valdančiosios tarybos narių nepriklausomumą, nes galėtų atsirasti nepageidaujamų paskatų kliudyti narių nešališkumui, dėl kurių jie taptų asmeniškai atskaitingi.
There is a concern that the publication of the minutes could hamper the independence of the Governing Council members, because it could expose them to undesirable attempts to impede on their impartiality and thereby to make them individually accountable.
Be to, man susirūpinimą kelia tai, kad toks elgesys gali paskatinti skirstyti valdančiosios tarybos narius į kategorijas pagal jų valstybes, kurių nariai neatstovauja valdančiojoje taryboje.
Also, I personally am concerned by the fact that it might lead to a categorization of governing council members according to their countries which they do not represent in the governing council.
Todėl manau, kad dabartinė tvarka, kai iš karto po kiekvieno posėdžio pinigų politikos klausimais rengiama pirmininko spaudos konferencija ir paskelbiamas įžanginis pareiškimas, kuriame pateikiama išsami politikos, susijusios su ekonominių pokyčių vertinimu, santrauka, yra veiksminga teikiant ir aiškinant visuomenei valdančiosios tarybos poziciją ir kartu neatskleidžiant individualių narių pozicijų.
Therefore, I consider the current practise of the President’s press conferences, held immediately after each monetary policy meeting, and the publication of the introductory statement, which provide a comprehensive summary of the policy-relevant assessment of economic developments, to be an effective means of presenting and explaining the Governing Council’s stance to the public, while at the same time protecting the individual positions of the members.
Kadangi toks metodas leidžia realiu laiku pateikti visuomenei išsamią informaciją ir visus svarbius paaiškinimus, nematau jokių priežasčių keisti šiuo metu galiojančią tvarką.
As this approach provides the public with comprehensive information and all relevant explanations in real-time, I see no strong reason to change the current practice.
Be to, centrinis bankas turi paaiškinti sprendimų priėmimo vidaus procese ir ekonomikos būklės vertinimui naudojamą analitinę sistemą ir dažnai priminti, koks ekonominis pagrindas lemia politikos sprendimus ir kaip išlaikoma pusiausvyra.
Besides, the central bank needs to explain the analytical framework used for its internal decision-making and its assessment of the state of the economy, and to frequently make clear what the economic rationale underlying its policy decisions is and how a balancing act is being made.
Ką manote apie JAV federalinio atsargų banko arba Anglijos banko posėdžių protokolų paskelbimą?
What do you think about the publication by the Fed or the Bank of England of the minutes of their meetings?
Ar manote, kad šį metodą būtų galima taikyti ECB?
Do you think this policy could be applied by the ECB?
Pagal šiuolaikinį skaidrumo režimą centrinis bankas turi aiškiai išdėstyti, kaip suvokia savo įgaliojimus, ir paaiškinti savo politikos tikslus.
A state of the art transparency regime requires the central bank to clearly explain how it interprets its mandate and to be forthcoming about its policy goals.
Tai padeda visuomenei prižiūrėti ir įvertinti centrinio banko veiklą.
This helps the public to monitor and evaluate the central bank’s performance.
Kalbant apie pinigų politiką, pagrindinis banko uždavinys siekiant užtikrinti skaidrumą turėtų būti pinigų politikos veiksmingumas įgyvendinant teisės aktuose nustatytus tikslus.
With regard to monetary policy, the bank’s overriding concern with regard to transparency must be the effectiveness of monetary policy in meeting its statutory objectives.
ECB paskelbė oficialią pinigų politikos strategiją, kurioje paaiškinami pinigų politikos sprendimai, kuriems ši strategija taikoma de facto , realiu laiku.
The ECB has announced a formal monetary policy strategy and explains monetary policy decisions applying that strategy de facto, in real-time.
Šiuo metu dauguma centrinių bankų skaidrumą suvokia kaip svarbiausią pinigų politikos sistemos aspektą.
Nowadays, most central banks consider transparency to be a crucial component of their monetary policy framework.
Pastangos didinti skaidrumą vertintinos palankiai, jeigu tai padeda užtikrinti, kad visuomenė geriau supras pinigų politiką ir kad ši politika taps patikimesnė ir veiksmingesnė.
Efforts to enhance transparency are welcome, if they contribute to ensuring that monetary policy is better understood by the public and becomes more credible and effective.
Šiuo atžvilgiu dauguma centrinių bankų, įskaitant JAV federalinį atsargų banką ir ECB, pabrėžia veiksmingos komunikacijos ir tinkamo bendravimo su visuomene svarbą.
In this respect, most central banks, including the Fed and the ECB, have stressed the importance of effective communication and proper interaction with the public.
Kadangi centrinis bankas turi keletą galimybių išplėsti komunikaciją, ne visada aišku, koks skaidrumo būdas tomis aplinkybėmis būtų tinkamiausias.
Because a central bank may have several options to enhance its communications, it is not always clear what transparency mode is best under given circumstances.
Kalbant apie sprendimus priimančių institucijų protokolų skelbimą, tai yra viena iš galimų įvairių sprendimų paskelbimo priemonių.
Concerning the publication of the minutes of decision making bodies, this is one possible element in the array of means of communicating decisions.
Tam tikromis aplinkybėmis tai gali suteikti papildomos naudingos informacijos apie požiūrių įvairovę sprendimus priimančioje institucijoje ir sprendimus nulėmusias priežastis.
Under certain circumstances, it may provide useful additional information on the diversity of views within a decision making body and the reasoning underlying the decision.
Tačiau, kaip jau paaiškinau atsakydamas į 27 klausimą, tai gali sukelti neigiamų padarinių, kurie nepagerintų šios komunikacijos.
However, as I explained in the answer to question 27, it may entail notable downsides which do not enhance communication.
Tokiomis aplinkybėmis JAV federalinio atsargų banko ir Anglijos banko pozicija skelbti posėdžių protokolus yra vienas iš galimų pasirinkimų.
Against this background, the approach by the Fed and the Bank of England to publish attributed minutes is one possible approach.
Tai, kad ECB neskelbia posėdžių protokolų, turi būti vertinama plačiau, atsižvelgiant į specifinius ECB ir Eurosistemos poreikius ir aplinkybes.
The fact that the ECB does not publish its minutes has to be seen in light of the specific needs and circumstances of the ECB and the Eurosystem more broadly.
Tai sudaro sąlygas valdančiajai tarybai visiškai nepriklausomai priimti sprendimus pinigų politikos klausimais, pabrėžiant narių kolektyvinę atskaitomybę.
It allows the Governing Council to make monetary policy decisions in full independence and with a view to emphasising the members' collective accountability.
Be to, tai atitinka Sutartyje nustatytą reikalavimą, kad valdančiosios tarybos narių svarstymai turi būti konfidencialūs.
Moreover, it is in line with the Treaty requirement to keep the deliberations of the Governing Council confidential.
Kokia jūsų nuomonė apie dialogą pinigų klausimu?
What is your opinion of the monetary dialogue?
Ar galėtų ECB valdybos nariai aptarti pinigų politikos klausimus ir savo sprendimus su kitais politikais, o gal tai kenktų banko nepriklausomumui?
Might ECB Board members discuss monetary policy and its decisions with other political actors or would this harm the bank’s independence?
Kas ketvirtį vykstantys ECB pirmininko susitikimai su Ekonomikos ir pinigų politikos komitetu – tai geriausia galimybė ECB paaiškinti savo vykdomą pinigų politiką Europos piliečių išrinktiems atstovams ir sulaukti jų atsiliepimų.
The quarterly meetings between the President of the ECB and the Committee on Economic and Monetary Affairs are a prime opportunity for the ECB to explain its monetary policy to the representatives of the European citizens and to receive feedback.
Toliau vyksta kiti vykdomosios valdybos narių susitikimai su ECON ir Parlamentu bei neoficialūs Europos Parlamento narių apsilankymai ECB, įskaitant svarbius metinius ECON komiteto narių vizitus.
This is complemented by further appearances of Executive Board members in ECON and in plenary as well as by informal visits of MEPs to the ECB including notably the annual visit of the ECON Committee.
Tai reiškia, kad ECB atskaitingas Europos Parlamentui, ir turėtų stiprinti našų ir naudingą dviejų institucijų dialogą.
All of this forms part of the discharging of the ECB’s accountability towards the European Parliament and should contribute to a very productive and constructive dialogue between the two institutions.
Be to, palaikomas nuolatinis ryšys su Europos įstaigomis ir institucijomis, pvz., Euro grupe ar Ekonomikos ir finansų reikalų taryba.
Beyond that, there is regular interaction with European institutions and bodies such as the Eurogroup and the ECOFIN Council.
Techniniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir gerbiant banko nepriklausomumą, taip pat vyksta keitimasis informacija su Komisija ir nacionalinėmis vyriausybėmis, pvz., įvairiais ES komitetais.
Exchange of information at the technical level with the Commission and national governments also takes place, i.a. in various EU committees, in line with the provisions of the Treaty and respecting the bank’s independence.
Šuo metu susiduriame su įvairiais gana dideliais uždaviniais, tačiau norėčiau sutelkti dėmesį į tris pagrindinius uždavinius.
The current times are quite challenging in many respects but let me focus on three main ones.
Pirma – pinigų politikos normalizavimas.
The first one is the normalisation of monetary policy.
Euro zonoje pamažu įveikiama smarki ekonomikos ir finansų krizė, nors pažangos reikia siekti ne tik valstybėse, rinkose ir sektoriuose.
Gradually, the euro area is recovering from the deep economic and financial crisis, although progress is not even among countries, markets and sectors.
Tam tikru metu ECB turės grąžinti pagrindines palūkanų normas į ankstesnį lygį, o nestandartinės priemonės bus laipsniškai nutrauktos, nes taps nereikalingos siekiant užtikrinti pinigų politikos poveikį ekonomikai ir galiausiai kainoms.
At some point in time, the ECB will return key interest rates to levels as seen before, while non-standard measures will be phased out to the extent that they would no longer be needed to ensure the transmission of monetary policy to the economy and, ultimately, prices.
Pasirinkti tinkamą laiką šiems veiksmams – tai didelis uždavinys, ypač dabartinėje aplinkoje, kuriai būdingas neužtikrintumas ir pažeidžiamumas.
Setting the right timing for these actions is a challenge, especially in the current environment which is still characterised by uncertainty and vulnerabilities.
Antrą uždavinį jau minėjau: finansų krizės laikotarpiu iškilo keletas su pinigų politikos ir finansinio stabilumo ryšiu susijusių klausimų, kuriuos reikia spręsti.
The second one, I already mentioned earlier: the financial crisis has raised a number of questions on the relation between monetary policy and financial stability.
Labai svarbu geriau suprasti finansų sektoriaus vaidmenį perdavimo mechanizme.
A better understanding of the role of the financial sector in the transmission mechanism is of the essence.
Be to, būtini geri darbo santykiai su ESRV ir EPI.
Also, a good working relation with the ESRB and the ESAs will be essential.
Trečias pagrindinis uždavinys, kurį norėčiau paminėti, susijęs Europos ir EPS ateitimi.
The third main challenge I would like to mention here concerns the future of Europe and EMU.
Nacionalinėse politikos srityse, kurios buvo patvirtintos artėjant pastarojo meto krizei, trūko to, ko reikėjo EPI stabiliai ir sklandžiai veiklai.
The national policies adopted in the run-up to the current crisis have fallen short of what is needed for EMU to be stable and smoothly functioning.
Fiskalinis konsolidavimas, struktūrinės reformos ir disbalanso korekcija daugeliu atvejų buvo nepakankami, o Europos taisyklių kartais būdavo nesilaikoma arba jos net būdavo keičiamos, jeigu neatitikdavo vidaus politinės darbotvarkės.
Fiscal consolidation, structural reforms and correction of imbalances have in many cases been insufficient, and European rules have sometimes been ignored or even amended if they did not fit the domestic political agenda.
Todėl reikia sukurti naują Europos valdymo sistemą, kuria valstybėms narėms būtų primenama, kad ES ir ypač EPS teikiama nauda gaunama tik laikantis tam tikrų pareigų.
A new European governance framework is therefore needed, reminding Member States that benefits of the EU and especially of EMU come with responsibilities.
Kaip nurodė ECB, reikia „kokybinio postūmio“.
As the ECB said, we need a “quantum leap”.
Dabartinėmis aplinkybėmis trypčiojimas vietoje nėra tinkamas pasirinkimas perspektyviai Europai.
Just muddling through is no option for a viable Europe at the current juncture.
Šie pokyčiai man svarbūs ne tik kaip atsidavusiam europiečiui, bet ir kaip pinigų politikos kūrėjui, nes jie turi įtakos sąlygoms, kuriomis ECB vykdo pinigų politiką siekdamas savo pagrindinio tikslo – kainų stabilumo.
These developments are relevant to me not only as a dedicated European, but also as a monetary policymaker since they affect the conditions under which the ECB conduct its monetary policy with a view to achieving its primary objective of price stability.
naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų
on priorities and outline of a new EU policy framework to fight violence against women
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................20
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................22
dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų
on priorities and outline of a new EU policy framework to fight violence against women
– atsižvelgdamas į kitas JT smurto prieš moteris priemones, pvz., Vienos deklaraciją, Pasaulio žmogaus teisių konferencijos 1993 m. birželio 25 d. priimtą veiksmų programą (A/CONF.
– having regard to other UN instruments on violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action of 25 June 1993 adopted by the World Conference on Human Rights (A/CONF.
157/23) ir 1993 m. gruodžio 20 d. deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (A/RES/48/104),
157/23) and the Declaration on the Elimination of Violence against Women of 20 December 1993 (A/RES/48/104),
– atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1997 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl nusikaltimo ir baudžiamosios teisės prevencijos priemonių, taikomų siekiant panaikinti smurtą prieš moteris (A/RES/52/86), 2002 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl moterų orumo įžeidimo panaikinimo (A/RES/57/179) ir 2003 m. gruodžio 22 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris namuose panaikinimo (A/RES/58/147),
– having regard to the UN General Assembly resolutions of 12 December 1997 entitled ‘Crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women’ (A/RES/52/86), of 18 December 2002 entitled ‘Working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour’ (A/RES/57/179), and of 22 December 2003 entitled ‘Elimination of domestic violence against women’ (A/RES/58/147),
247. ir 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnio Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo (Pekinas + 15),
247. and of 25 February 2010 on the follow-up to the Beijing Action Platform (Beijing +15),
– atsižvelgdamas Europos Tarybos Ad hoc kovos su smurtu prieš moteris ir šeiminiu smurtu bei jo prevencijos komiteto, įkurto 2008 m. gruodžio mėn. būsimai Europos Tarybos konvencijai šiuo klausimu parengti, darbą,
– having regard to the work of the Council of Europe’s Ad hoc Committee on Preventing and Combating Violence against Women and Domestic Violence (CAHVIO), established in December 2008 to prepare a future Council of Europe Convention on this subject,
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0470 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0470 . ,
OL C 285E, 2010 10 21, p.53. ,
OJ C 285E, 21.10.2010, p.53. ,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 21 d. rašytinį pareiškimą dėl kampanijos „Pasakykime NE smurtui prieš moteris“,
– having regard to its Written Declaration of 21 April 2009 on the ‘Say NO to Violence against Women’ campaign,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl kovos su moterų lytinių organų žalojimu ES
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on combating female genital mutilation in the EU
OL C 117E, 2010 5 6, p.
OJ C 117E, 6.5.2010, p.
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. pateiktą Komisijos moterų ir vyrų lygybės strategiją 2010– 2015 m.,
– having regard to the Commission's Strategy for equality between women and men 2010‑2015 which was presented on 21 September 2010,
– atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ( A7‑0065/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0065/2011 ),