natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pranešėja supranta, kad dėl vis individualesnio elgesio kinta žmonių lojalumas socialinėms institucijoms, pvz., socialinio saugumo sistemoms, ir ketina teikti daugiau dėmesio diskusijoms dėl solidarumo ir socialinės pusiausvyros naujo apibūdinimo.
The rapporteur realises that an increased individual behaviour changes the loyalty of people concerning societal institutions, like social security systems, and will put pressure on the discussion of redefining solidarity and social balancing.
Finansiniai pokyčiai
Financial developments
Jeigu toliau bus vykdoma esama politika, dėl gyventojų senėjimo daugelyje valstybių narių iki 2050 m. padaugės viešųjų išlaidų (labiausiai jų daugės sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityje).
The ageing population is projected to lead to increases in public spending - mostly to pension, health care and long-term care spending - in most Member States by 2050 on the basis of current policies.
Tikėtina, kad galimybė sutaupyti mažinant švietimui skiriamas viešąsias išlaidas bus ribota dėl didėjančių investicijų į mokymąsi visą gyvenimą.
The potential offsetting savings in terms of public spending on education are likely to be limited due to increasing investments in lifelong learning.
Pranešėja pripažįsta, kad mokesčių rinkimui padarė poveikį struktūriniai pakitimai ir vis didėjantys sunkumai, pvz., pasaulinio lygmens konkurencija ir gamybos veiksnių mobilumas; taigi pabrėžia poreikį pradėti diskusijas dėl naujų ir tvirtų mokesčio bazių.
The rapporteur recognises that tax collection has been impacted by structural developments and growing challenges, like an increasing global competition and an increasing mobility of factors of production; thus stresses the need for discussing alternative and robust tax bases.
Ekonominiai pokyčiai
Economic developments
dabar pasauliui būdingi globalizacijos reiškiniai, t. y. spartesnė atvira rinka ir greita technologinė pažanga, dėl kurių juntamas intensyvus konkurencijos spaudimas, verčiantis įmones būti lankstesnes siekiant, kad jos galėtų plėstis rinkoje.
Currently the world is characterised by globalisation, i.e. accelerated open trade, and rapid technological progress, which creates intense competitive pressures, forcing companies to be more flexible to enable market expansion.
Prognozuojama, kad per ateinančius dešimtmečius vidutinis metinis bendras vidaus produkto (BVP) augimas sumažės.
Projections show that the potential annual average GDP growth rate will decline in the next decades.
Ateityje kis ekonomikos augimo priežastys: užimtumo indėlis į augimą bus teigiamas iki 2010 m., o po 2030 m. taps neigiamas ir todėl darbo našumas taps svarbiausiu ir kartais vieninteliu augimo šaltiniu.
In the future the sources of economic growth will alter: employment will make a positive contribution to growth until 2010 and after 2030 turn significantly negative, whereas labour productivity will become dominant and sometimes the only source of growth.
Taigi siekiant išlaikyti aukštą našumo lygį bus būtina daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą.
Thus to preserve a higher level of productivity, it will be essential to invest more in research and development.
Dėl amžiaus aspektu pakitusios darbo jėgos struktūros gali pakisti vartojimo sandara ir vidaus paklausa, dėl to gali būti perskirstomos sektorių lėšos, taigi reikės padidinti profesinį judumą siekiant išvengti didėjančios darbo rinkos ir mažėjančio užimtumo neatitikimo.
The changed age structure of the workforce could alter the composition of consumption and domestic demand, potentially implying reallocations between sectors, which require a rise in job mobility, to avoid increasing labour market mismatches with even lower employment.
Darbo rinkos pokyčiai
Labour market developments
Dėl globalizacijos ir politikos, kurią vykdant siekiama geresnio darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo, pakis pramonės ir regionų struktūra, taip pat užimtumo būdai ir lygmenys; pabrėžia, kad pagrindinis tikslas – pasiekti ekonominio lankstumo ir geresnės socialinės apsaugos norint, kad jie padėtų sukurti tokią aplinką, kurioje būtų galima geriausiai išnaudoti galimybes; pripažįsta, kad siekiant didinti įsidarbinimo galimybes reikia kvalifikuotos ir sugebančios prisitaikyti darbo jėgos ir aktyvios darbo rinkos politikos derinimo su investicijomis į mokymąsi visą gyvenimą.
Globalisation will lead to industrial and regional structural changes and changes in employment patterns and levels, and, as a response, to policies aimed at more flexicurity; stresses that the core challenge is to achieve economic flexibility with better social protection in order to create an environment capable of making the best use of the opportunities; recognises the need for a skilled and adaptable labour force, therefore combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability.
Tai taip pat reiškia, kad reikia stiprinti švietimą ir mokymą, ypač žemos kvalifikacijos asmenų .
This also means strengthening education and training notably for the low-skilled.
Politiką sėkmingai pritaikyti galima atsižvelgiant į darbo rinką, nes iš esmės šalies gebėjimą palaikyti kokybišką gerovę lemia ekonominiai rezultatai.
The labour market is the key to successful policy adjustment, since ultimately it is the economic output of a country that determines its capacity to sustain high quality welfare.
Jei imigracijos tendencijos nekis, darbo jėgos iki 2050 m. sumažės nuo 227 mln. žmonių (2005 m.) iki 183 mln.; daugiausia dėl aukštesnio moterų užimtumo lygio, kuris padidės dėl to, kad į pensiją išeis vyresnės moterys, kurių užimtumo lygis mažas, užimtumo lygis 2020 m. išaugs iki 70 proc.; 2017 m. bendras dirbančių žmonių skaičius padidės 20 mln., bet iki 2050 m. sumažės 30 mln.
At constant immigration, the work force will decrease from 227 million people in 2005 to 183 million in 2050; the employment rate will raise to 70% in 2020, mainly due to higher female employment rates, primarily resulting through the retirement of older women, where the employment rates were low; the total number of persons employed will increase by 20 million to 2017, but after that will decrease by 30 million to 2050.
Dėl to taip pat sumažės bedarbių, taigi išlaidos bedarbio pašalpoms 2050 m. bus 0,6 proc.
This will also lead to lower proportions of unemployed people and thus the unemployment benefit spending will fall about 0.6 percentage points of GDP in 2050.
Dėl sumažėjusio darbuotojų skaičiaus sumažės bendras atliekamo darbo valandų skaičius.
The decrease of people in the work force will lead to a decrease of the total amount of hours worked.
Siekiant sumažinti šį skirtumą būtina padidinti bendrą likusių darbuotojų atliekamo darbo valandų skaičių arba sumažinti ne visu etatu dirbančių žmonių skaičių.
To compensate this development, it is necessary to increase the overall hours worked of the remaining workers or to reduce the number of people, who work part-time.
Užimtumo lygio padidėjimas labai priklauso nuo visų darbo rinkoje diskriminuojamų grupių suaktyvėjimo.
Higher employment rates depend strongly on the activation of all groups facing discrimination in the labour market.
Atsižvelgiant į tai, reikia darniai ir veiksmingai suderinti moterų ekonominius vaidmenis ir pakeisti pagrindines namų ūkiams reikalingas paslaugas, pvz., vaiko priežiūros, taip, kad moterys galėtų suderinti darbą ir šeimos gyvenimą.
In this light the need to reconcile women's economic roles in ways that are equitable and efficient and changes in the provision of essential household services like child care to enable women to reconcile work with family life are needed.
Atsižvelgiant į tai, taip pat svarbu, kad būtų pakankamai darbo galimybių atitinkamų profesinių gebėjimų turintiems vyresnio amžiaus žmonėms.
In this light it is also important that there must be enough job opportunities for older people with appropriate working skills.
Taigi reikia kovoti su diskriminacija dėl amžiaus, skatinti mokymąsi visą gyvenimą, sudaryti lanksčias išėjimo į pensiją galimybes ir sveikas darbo sąlygas.
Therefore, age-discrimination need to tackled, lifelong learning promoted, flexible retirement pathways provided for and healthy work conditions in place.
Pranešėja laikosi nuomonės, kad valstybės narės turi naudotis šiais pokyčiais kaip galimybe vykdyti struktūrines reformas.
The rapporteur is of the opinion that Member States should use these developments as a window of opportunity to pursue structural reforms.
Su amžiumi susiję pokyčiai
Age related developments
Dėl gyventojų senėjimo bus daromas didesnis spaudimas viešosioms išlaidoms ir kai kurių kategorijų pajėgoms, taip pat dėl globalizacijos taps vis sunkiau rinkti mokesčius apskaičiuojant juos nuo mobiliųjų mokesčio bazių.
The ageing of the population will put more pressure on public spending and on some categories of tax revenues, as at the same time, globalisation will render it increasingly difficult to collect taxes from mobile tax bases.
Daugiausia dėl mažesnio senyvų žmonių mirtingumo koeficiento pailgės vidutinė gyvenimo trukmė ir dėl to pasikeis profesinio gyvenimo trukmės ir pensijos laikotarpio trukmės santykis.
Much of the projected gain in life expectancy will result from lower mortality rates at older age, which will change the relation of duration of retirement to work.
Pranešėja įsitikinusi, kad vienas iš pagrindinių sunkumų bus sukurti darbo rinkos politiką ir parengti mokesčių bei pašalpų sistemų reformas, kurių tikslas – padidinti darbo jėgos pasiūlą, ir tolesnes socialinio aprūpinimo reformas, kurios senstant gyventojams padėtų užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą.
The rapporteur is convinced that one of the key challenges will be to develop labour market policies and reforms in the tax and benefit systems aimed at increasing labour supply and further reforms of the welfare state that guarantee the long-term sustainability of public finances in the face of an ageing population.
Dėl demografinių pokyčių visose valstybėse narės padaugės pensijoms skiriamų viešųjų išlaidų.
Demographic development will lead to an increase of public pension spending in all Member States.
Šį padidėjimą galima sumažinti iš dalies pakeitus viešąją senatvės pensijos sistemą privačiai finansuojamomis sistemomis, tačiau daugiau dėmesio skiriant privačiai finansuojamoms pensijų sistemoms, gali iškilti naujų problemų ir pavojų, taip pat gali atsirasti tinkamo privačių pensijų fondų reguliavimo poreikis.
This increase can be lowered by a partial switch of the public old-age pension scheme into private funded schemes, but a stronger focus on private funded pensions can create new challenges and forms of risks and the necessity of appropriate regulation of private pension's funds.
Valstybių narių pensijų sistemos istoriškai (nors ir skirtingu lygmeniu) buvo vystomos pagal vadinamąjį vyro – šeimos maitintojo modelį ir yra labai susijusios su šeima.
Pension regimes in the Member States are - although to a different degree - historically developed systems based on the so-called male-breadwinner model, i.e. are highly familiarised.
Dažniausiai savo ar ne savo noru dėl kultūrinių nuostatų ir socialinių normų ar dėl nekokybiškų arba nepakankamų vaiko priežiūros įstaigų vaikais rūpinasi moterys.
Women predominantly take care for children, voluntarily or involuntarily due to cultural attitudes and social norms or due to low quality or the lack of childcare facilities.
Šį reiškinį papildo tai, kad daugelyje valstybių narių numatomas motinystės atostogų laikas, o tai reiškia, kad moterys turi išeiti atostogų; pabrėžia būtinybę kompensuoti moterims šį karjeros praradimą suteikiant jom tikrą galimybę pasirinkti turėti vaikų nebijant galimų finansinių trūkumų.
This fact is compounded by the design of the terms of maternity leave in many Member States, which stipulate that women have to take the break; stresses the necessity to compensate women for that loss of career to provide them with a real choice to have children without fearing possible financial disadvantages.
Sveikatos priežiūros pokyčiai
Healthcare developments
Be to, dėl mažesnių šeimų kūrimo tendencijos ir aktyvesnio moterų dalyvavimo darbo rinkoje namų ūkiuose bus teikiama mažiau neoficialių priežiūros paslaugų, taigi dėl didesnio oficialių sveikatos priežiūros paslaugų poreikio ilgalaikei priežiūrai skiriamų viešųjų išlaidų gali būti dar daugiau nei numatyta.
Furthermore, less informal care will be available within households due to the trend to smaller families and the increase in women's participation in the labour market, thus the increase in long-term care could be higher than projected due to the need of more formal care.
Senstant gyventojams dėl visiems teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų išaugs teikiamų paslaugų sąnaudos, dėl to (laikantis nuomonės, kad didesnis atlygis nėra geras sprendimas) bus labiau linkstama iki pačių svarbiausių paslaugų minimumo mažinti iš valstybės biudžeto finansuojamų paslaugų kiekį, o dėl šio kiekio dydžio bus nuolat diskutuojama.
In face of an ageing population, the provision of health care for all will increase the costs for provided services, which - seeing that an increase in contribution is not an option - will accelerate the trend to reduce the amount of public financed services to a minimum core of vital services, leading to a perpetual discussion on the extent of this core.
Galimybių nedalyvauti solidarumo sistemoje turintys žmonės gali atsisakyti viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų sistemų ir naudotis privataus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo geresnės kokybės paslaugomis, o tai gali būti papildoma našta viešajam sveikatos priežiūros paslaugų finansavimui, taigi dėl to gali sumažėti paslaugų ir jos gali tapti prastesnės, todėl gali sumažėti visuomenės pasitikėjimas viešosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir susilpnėti solidarumas.
People, who have the possibilities to withdraw from solidarity, could leave public health care schemes to find more and higher quality services at private health care provider, which will put additional pressure on public health care financing, resulting in fewer services in lower quality, which will deteriorate the confidence in public health care and will put solidarity under pressure.
Pagrindinės pranešėjos mintys
Main considerations of the rapporteur
Dėl senstančios ir įvairesnės visuomenės skatinamo demografinio spaudimo ir riboto biudžeto valstybės narės turės persvarstyti tradicinių socialinės apsaugos sistemų ir pensijų sistemų elementus, darbo rinkos programas, taip pat sveikatos ir švietimo politiką.
Demographic pressures induced by ageing and more diverse population structures will - in combination with stringent fiscal realities - push Member States to rethink elements of traditional social security systems as pension schemes, labour market programmes, and health and education policies.
Galimas sprendimas siekiant sušvelninti šį pokytį būtų aktyvesnis dalyvavimas darbo rinkoje, ypač 55–65 amžiaus asmenų ir moterų, kurių užimtumo lygis dabar yra daug mažesnis.
Possible solutions to mitigate the development are higher labour force participation rates, especially for the age group 55 -65 and for women, whose employment rates are at the moment significantly lower.
Šito siekiant reikės sudaryti tinkamas galimybes moterims derinti darbą ir šeimos gyvenimą, ypač patobulinti vaiko priežiūros infrastruktūras ir steigti visą dieną dirbančias mokyklas, taip pat pagerinti neįgaliųjų įsidarbinimo galimybes ir sąlygas bei dėti daugiau pastangų kovojant su socialine atskirtimi.
This will require adequate possibilities for women to reconcile work with family life, particularly child care facilities and all-day-schools and also to improve work opportunities and conditions for people with disabilities and strengthened efforts to tackle social exclusion.
Siekiant šių tikslų būtina įgyvendinti Lisabonos darbotvarkę ir suteikti žmonėms darbo vietas, mokėti jiems deramą atlyginimą ir kitaip skatinti juo dirbti.
To meet this it is necessary to implement the Lisbon Agenda with a focus on getting people into jobs, providing them with decent pay and other incentives to work.
Tvarios ir tinkamos sveikatos priežiūros ir pensijų pajamų užtikrinimas valstybių narių gyventojams ateinančiais dešimtmečiais – tai užduotis, kurią siekiant atlikti reikalingi visų visuomenės lygmenų, vyriausybės, įmonių ir namų ūkių veiksmai.
Ensuring at the same time the sustainability and adequacy of health care and retirement income for the population in the Member States over the coming decades is a task requiring action at all levels of society, government, firms and households.
dėl socialinės apsaugos ir pensijų sistemų ateities: jų finansavimas ir individualizacijos tendencija
on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation
– atsižvelgdamas į 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gaires,
– having regard to the 2006-2010 gender equality roadmap,
– atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimus, ypač į sprendimą C-262/88
– having regard to the judgments of the Court of Justice of the European Communities, in particular judgment C-262/88
1990 m. gegužės 17 d. sprendimas Barberio byloje, ETT 1990 m., p.
Judgment of 17 May 1990 in the Barber case, ECJ 1990, p.
– atsižvelgdamas į teisiškai privalomą JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW 1979), ypač į 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktus ir į 11 straipsnio 2 dalies c punktą,
– having regard to the legally binding UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW 1979), in particular Article 11.1(d) and (e) and Article 11.2(c),
A. kadangi Lisabonos strategijos tikslai, susiję su moterų, jaunų asmenų ir pagyvenusių asmenų užimtumo klausimais, ir Barselonos tikslai, susiję su vaiko priežiūros paslaugų klausimais, yra pagrindiniai siekiant pensijų sistemų tvarumo,
Α. whereas the objectives of the Lisbon strategy as regards the employment of women, young people and older people and the Barcelona objectives as regards childcare services are essential for the viability of pension systems,
C. kadangi Europos užimtumo padėtis neatitinka Lisabonos strategijos, kurioje iškelti naujų ir geresnių darbo vietų sukūrimo, visiško užimtumo ir socialinės įtraukties, ypač moterų, tikslai,
C. whereas the employment situation in Europe is not in line with the Lisbon strategy which has as its aims more and better jobs, full employment and social inclusion, especially for women,
D. kadangi skirtingų lyčių ir kartų santykių aspektas labai padidina nepalankesnės padėties darbo rinkoje pavojų, nes moterys ir pagyvenę, taip pat jaunesni darbuotojai, kurie yra sudarę netipines darbo sutartis, turi mažiau galimybių pagerinti savo padėtį darbo rinkoje,
D. whereas the gender and intergenerational dimension greatly increase the risk of having a weaker position in the labour market, since women, and older and also younger workers engaged in non-standard contracts have fewer chances to improve their position in the labour market,
E. kadangi paprastai moterų darbo karjera ne tokia vienalytė ir jai būdingas lėtas darbo užmokesčio kitimas, tuo tarpu vyrų darbo karjera paprastai nenutrūkstama, darbo užmokesčio kitimas pastovesnis, todėl randasi pensijų sistemos įmokų skirtumas ir moterims labiau gresia skurdas, be to, šį skurdo pavojų jos patiria ilgesnį laiką, kadangi jų gyvenimo trukmė ilgesnė,
E. whereas, in general terms, women's careers tend to be more fragmented and the rate at which their pay increases is slow, while men tend to have a more continuous employment record and their pay tends to increase more steadily, which means that there is a discrepancy between their respective contributions to the pension system and an increased risk of poverty for women, which is in addition a longer-term risk, given their greater life expectancy,
4. prašo Komisijos atlikti išsamesnius tyrimus ir darbus nagrinėjant, kokia socialinių teisių individualizacijos įtaka vienodam požiūriui į vyrus ir moteris;
Calls on the Commission to carry out more detailed research and studies concerning the impact of the individualisation of social rights on equal treatment for women and men;
7. mano, kad šios korekcinės priemonės gali būti vyrų ir moterų lygybės užtikrinimo ar skatinimo pagrindas vykdant pensijų sistemų reformą, visiškai atsižvelgiant į Valstybių narių sistemų skirtumus:
Considers that the following remedial action may provide means of safeguarding or encouraging equality between men and women in connection with reforms of pension systems, while paying due regard to differences between the Member States' respective systems:
– profesiniam ir šeiminiam gyvenimui derinti skirtų laikotarpių, t. y., motinystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų, rūpinimosi išlaikomu tėvu ar motina laikotarpių, su mokymusi, papildomu mokymusi, profesiniu mokymusi ir mokymusi visą gyvenimą susijusių pareigų pripažinimas, pvz., privalomo draudimo laikotarpių pailginimas siekiant papildyti privalomų įmokų laikotarpius, kurių reikia siekiant užtikrinti teisę gauti pensiją;
– recognition of periods spent devoted to reconciling work and family life, such as maternity leave, parental leave, periods spent looking after a dependent relative and educational, further education, retraining and lifelong learning responsibilities, for example by increasing periods of compulsory insurance to complete the period of social insurance coverage necessary to ensure entitlement to a pension;
– teisės gauti pensiją pasidalijimas (angl. pension splitting ), kai nutraukiama santuoka
– dividing up pension rights in the event of divorce ('pension splitting')
1994 m. sausio 21 d. rezoliucija dėl teisės gauti pensiją pasidalijimo išsiskyrusioms ar atskirai nuo sutuoktinio gyvenančioms moterims Bendrijos valstybėse narėse (OL C 44, 1994 2 14, p.
Resolution of 21 January 1994 on pension rights for divorced or separated women in the Member States of the Community (OJ C 44, 14.2.1994, p.
– našlių paveldimų teisių išsaugojimas ar suteikimas numatant našlių pensijas, ypač tiems sutuoktiniams, kurie apribojo ar nutraukė savo profesinę veiklą dėl to, kad turėjo atlikti šeimines ir buities pareigas;
– maintaining or creating derived rights for the surviving spouse in the form of widowers' or widows' pensions, particularly for spouses who have reduced or stopped their paid employment in order to take on family and domestic responsibilities;
– galimybės mokėti minimalią pensiją, nepaisant draudimo įmokų mokėjimo su pertrūkiais ar nuo mažo darbo užmokesčio;
– the possibility of awarding a minimum pension even to those who have not paid contributions continuously or whose contributions were based on low pay;
– pensijų indeksavimas, atsižvelgiant į kainų ir darbo užmokesčių indeksus, siekiant užtikrinti perkamosios galios išsaugojimą;
– indexing pensions by reference to price and pay indicators to maintain pensioners' purchasing power;
– palaipsnio išėjimo į pensiją, sudarant sąlygas savanoriškai dirbti nevisą darbo dieną prieš sulaukiant pensinio amžiaus ir jo sulaukus, sistemų sukūrimas;
– introducing systems to enable people to opt for gradual retirement while continuing to work part-time before or after retirement age;
OL L 85, 1997 3 17, p.
OJ C 85, 17.3.1997, p.
9. primena savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl moterų padėties ES kaimo vietovėse
Recalls its resolution of 12 March 2008 on the situation of women in rural areas of the EU
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA(2008)0094 . , kurioje Komisija dar kartą raginama iki 2008 m. pabaigos pateikti persvarstytą Direktyvos 86/613/ΕEB
Texts adopted on that date, P6_TA(2008)0094 . , calling once more on the Commission to submit a revised version of Directive 86/613/ΕEC
56). redakciją, numatant nepriklausomas socialines teises ir teises gauti pensiją žemės ūkiuose padedančioms moterims;
56 . by the end of 2008 providing for independent social and pension entitlements for women assisting on agricultural holdings;
Socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateitis, jų finansavimas ir individualizacijos tendencija
on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation