natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiuo atžvilgiu pažymiu, kad dėl savo patikimumo ir nekeldamas grėsmės kainų stabilumui, per pastarąsias krizes ECB iš tiesų ekonomikai galėjo teikti būtiną pagalbą taikydamas palūkanų normas, kurios buvo sumažintos iki istoriškai žemo lygio, taip pat taikydamas nestandartines priemones, kuriomis siekė užtikrinti sklandų pinigų politikos perdavimą.
In this respect, I observe that – precisely thanks to its credibility and without endangering price stability – the ECB has indeed also been able to provide crucial support to the economy during the latest financial crisis, via conventional interest rate cuts to historically low levels and in addition to “non-standard measures” with a view to ensuring the smooth transmission of monetary policy.
Be to, kaip pastaraisiais metais matėme, finansinis nestabilumas augimui ir užimtumui kelia rimtą grėsmę.
In addition, as we have seen in recent years, financial instability poses a serious threat to growth and employment.
Atsirandančios rizikos finansiniam stabilumui analizė ir dalyvavimas kuriant priežiūros, reguliavimo ir kitas finansų politikos sritis, kuriomis siekiama sustiprinti finansų sistemos atsparumą ir išvengti rizikos finansiniam stabilumui tose srityse, kuriose ECB turi įgaliojimus tiesiogiai arba dalyvaudamas kitose institucijose, – taip pat būdai, kuriais siekiama prisidėti prie tvaraus augimo sąlygų.
The analysis of evolving financial stability risks and participation in framing supervisory, regulatory and other financial policies to strengthen the resilience of financial system and to head off financial stability risks, directly in areas where the ECB has authority or through its participation in other bodies, are also ways to contribute to conditions for sustainable growth.
Kaip vertinate ECB, Tarybos ir (arba) Euro grupės institucinius santykius?
How do you judge the institutional relation between ECB, Council and/or the Eurogroup?
Remdamasis atitinkamomis Sutarties nuostatomis, ECB nuolat dalyvauja Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos, Euro grupės ir jų parengiamųjų komitetų posėdžiuose.
The ECB participates, on a permanent basis and in line with the relevant Treaty provisions, in the meetings of the ECOFIN Council, the Eurogroup and their preparatory committees.
Šis artimas institucinis ryšys ECB suteikia galimybę informuoti ministrus apie savo sprendimus pinigų politikos srityje ir ekonominių bei finansinių pokyčių vertinimą.
Such a close institutional relationship enables the ECB to inform Ministers about its monetary policy decisions and appraisal of economic and financial developments.
Be to, ECB su ES valstybėmis narėmis aptaria jų biudžeto, struktūrinės politikos ir kitas makroekonominės politikos sritis (kaip ES ekonominės priežiūros dalis), tarptautinius finansinius reikalus ir finansų sektoriaus politiką.
In addition, the ECB discusses, with EU Member States, their budgetary, structural and other macroeconomic policies (as part of the EU's economic surveillance), international financial affairs and financial sector policies.
Todėl ECB turi daug galimybių bendrauti su Taryba ir Euro grupe, atsižvelgiant į įvairių institucijų atitinkamus įgaliojimus ir ECB nepriklausomumą.
Therefore, there are many opportunities for the ECB to interact with the Council and the Eurogroup, bearing in mind the respective responsibilities of the various institutions and the independence of the ECB.
Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, valstybėms narėms reikia toliau gerinti politikos koordinavimą, o ekonominė priežiūra turi būti sustiprinta.
Notwithstanding the above, there is a need for Member States to further improve policy coordination and for economic surveillance to be reinforced.
Pirmiausia, siekiant užtikrinti sklandų ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą ir visapusiškai laikytis to, ką numato bendros valiutos zonos narystė, savo diskusijose Euro grupė turi sutelkti dėmesį į tvarios fiskalinės padėties siekimą euro zonoje, ekonomikos augimo galimybių didinimą ir apskritai netvaraus disbalanso atsiradimo išvengimą.
In particular, to ensure a smooth functioning of EMU and to fully abide by what membership of a single currency area means, the Eurogroup must focus its discussions on achieving sustainable fiscal positions in the euro area, enhancing its growth potential and, generally, avoid unsustainable imbalances from arising.
Tai taip pat reikalauja didesnio valstybių narių spaudimo.
This also requires enhanced peer pressure between Member States.
Koks jūsų požiūris į pasiūlymus dėl šiuo metu svarstomų„ekonomikos valdysenos reformos“ teisės aktų projektų?
What do you think of the "economic governance reform" draft legislative proposals currently discussed?
Labai svarbios esamos pastangos Europos Sąjungoje ir euro zonoje sustiprinti ekonomikos valdyseną.
The current efforts to strengthen economic governance in the EU and the euro area are of the utmost importance.
Ypač euro zonoje būtina sustiprinti ir išplėsti priežiūrą siekiant atspindėti jau pasiektą didelę ekonomikos integraciją ir remti sklandų ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą.
In particular within the euro area, there is a need to deepen and broaden surveillance so as to reflect the deep level of economic integration that has already been achieved and to support the smooth functioning of EMU.
Be to, kuriant ekonominės ir pinigų sąjungos valdyseną nebuvo tinkamai atsižvelgta į makroekonominį disbalansą: valstybės garantuotos skolos keliama įtampa paveikė ne tik tas šalis, kurios turėjo su viešaisiais finansais susijusių problemų, bet ir tas, kuriose išorės deficitas buvo didelis, augimas nesubalansuotas ir (arba) privatus sektorius labai įsiskolinęs.
Moreover, macroeconomic imbalances were not given an adequate role in the design of EMU governance: sovereign debt tensions hit not only countries with problems of public finances, but also those with a high external deficit, unbalanced growth and/or a highly indebted private sector.
Galiausiai, kilus krizėms, finansiniam euro zonos stabilumui užtikrinti tinkamos sistemos iš viso nebuvo.
Finally, an appropriate framework to safeguard the financial stability of the euro area in crisis situations was missing altogether.
Todėl neseniai numatyta pirmenybė didelei valdžios sektoriaus skolai ištaisyti ir valstybės išlaidų didėjimui pažaboti – svarbūs žingsniai siekiant sustiprinti fiskalinę priežiūrą.
In this respect, the new focus on correcting high government debt and containing public spending growth are important steps to reinforce fiscal surveillance.
Be to, naujoje sistemoje būtina įtikinamai spręsti su ilgalaikio makroekonominio disbalanso susidarymu euro zonoje susijusias problemas.
In addition, the build-up of lasting macroeconomic imbalances within the euro area needs to be addressed convincingly in the new framework.
Todėl aš labai pritariu priežiūros taikymo srities išplėtimui.
I therefore very much support the broadening of the scope of surveillance.
Kad būtų veiksminga, naujoje makroekonominės priežiūros sistemoje dėmesys turi būti skiriamas žalingam disbalansui, ypač nuolatiniam konkurencingumo netekimui, ir atsižvelgiama į euro zonos ypatumus.
To be effective, the new macroeconomic surveillance framework must focus on the most harmful imbalances, in particular persistent losses of competitiveness, and take into account the specificities of the euro area.
Vadinamojo Europos semestro įvedimu turėtų būti užtikrinta, kad įvairūs priežiūros procesai duos nuoseklių rezultatų, nors teisiškai ir procedūriškai išliks atskiri.
The introduction of the so-called “European Semester” should ensure that the various surveillance processes lead to consistent results, while remaining legally and procedurally separate.
Aš labai palankiai vertinu Europos Parlamento pasiūlymus priežiūros procedūras padaryti automatiškesnes siekiant, kad racionalaus politikos formavimo nukrypimai būtų nedelsiant ištaisomi.
I very much welcome proposals by the European Parliament to introduce greater automaticity in surveillance procedures so as to immediately correct deviations from sound policy making.
Mano nuomone, tai yra svarbiausias dalykas siekiant geresnio politikos rekomendacijų laikymosi ir stiprinant priežiūros programos patikimumą.
In my view, this is key in improving compliance with policy recommendations and enhancing the credibility of the surveillance framework.
Dabar labai svarbu, kad sukurta reformos sparta būtų panaudota siekiant sėkmingai užbaigti šiuo metu vykstančiam trišaliam dialogui iki 2011 m. birželio mėn. termino, kurį nustatė Europos Vadovų Taryba, pasiekiant plačių užmojų kompromisą tarp Tarybos ir Parlamento, taip pat įskaitant Komisiją, visapusiškai išnaudojant Sutartyje numatytas galimybes.
It is now of the greatest importance that the reform momentum that has been created is used to conclude successfully the ongoing trialogue by the June 2011 deadline set by the European Council, resulting in an ambitious compromise between the Council and the Parliament, also involving the Commission, exploiting fully the possibilities offered by the Treaties.
Europos stabilumo mechanizmo sąlygų dokumente, kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2011 m. kovo 24–25 d., ECB dalyvavimas numatytas kai kuriose Europos stabilumo mechanizmo proceso dalyse.
The Term Sheet on the ESM agreed by the European Council on 24-25 March 2011 foresees the involvement of the ECB in parts of the ESM's processes.
Pirma, euro zonai priklausančiai valstybei narei paprašius finansinės pagalbos, ECB susisieks su Komisija ir Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), kad galėtų įvertinti, ar visos euro zonos stabilumui kyla rizika ir reikia panaudoti ESM, ir, jeigu taip, atliks kruopščią skolos tvarumo analizę.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole warranting an activation of the ESM and, if so, in conducting a rigorous debt sustainability analysis.
Antra, jeigu remiantis skolos tvarumo analize nusprendžiama, kad pasinaudojus makroekonominio koregavimo programa iš tikrųjų galima atkurti valstybės skolos tvarumą ECB susieks su Komisija ir TVF, kad įvertintų esamus atitinkamos valstybės narės finansinius poreikius.
Second, if, on the basis of a sustainability analysis, it is concluded that a macroeconomic adjustment programme can realistically restore the public debt to a sustainable path, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Trečia, ECB darbuotojai, turintys techninės patirties, jeigu reikės, padės derėtis dėl makroekonominio koregavimo programos ir vėliau stebėti, kaip ši programa įgyvendinama.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of a macroeconomic adjustment programme and the subsequent monitoring of the implementation of such programme.
Taip buvo daroma paskolos programos Graikijai ir paramos iš Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) atvejais, taip pat pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP).
This follows the established practice for the Greek Loan Facility and for assistance under the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM).
Tačiau esama institucinė struktūra, kurioje fiskalinės politikos sritys decentralizuotos, nėra suderinama su pirmiau aprašyta euroobligacijų sąvoka.
However, the current institutional framework where fiscal policies are decentralized is not compatible with a concept of Eurobonds as described above.
Svarbiausia, kad visoje euro zonoje taikoma vienoda ilgalaikių palūkanų norma įvestų netiesiogines subsidijas iš valstybių narių, kurių biudžeto būklė patikima, valstybėms narėms, kurių biudžeto būklė ne tokia patikima.
Most importantly, a single euro area-wide longer-term interest rate would introduce an implicit subsidy from fiscally sound to fiscally less sound Member States.
Taip galėtų būti neteisingai apdovanota netinkamai vykdoma politika ir susilpnintos paskatos ateityje imtis fiskalinio atsargumo.
This might unduly reward unsound policies and impair incentives for fiscal prudence in the future.
Kartu valstybės narės, kurių biudžeto būklė patikima, matytų, kad dalis jų fiskalinio apdairumo naudos perduodama kitoms valstybėms narėms.
At the same time, fiscally sound Member States would see part of the benefits of their prudence transferred to other states.
Yra daugiau sudėtingų pasiūlymų, kuriais euroobligacijos negali visiškai pakeisti nacionalinių emisijų, bet šiuo etapu ir jie, regis, kelia techninių ir ekonominių problemų.
There are more complex proposals, in which Eurobonds do not fully replace national issuances, but at this stage they also seem to present technical and economic problems.
Dėl šių priežasčių euroobligacijų išleidimas, atrodytų, būtų tinkamas tik toje institucinėje struktūroje, kurioje tam tikra fiskalinės kompetencijos dalis iš nacionalinio lygmens perduodama į Sąjungos lygmenį siekiant internalizuoti su euroobligacijų išleidimu susijusią naudą ir atsakomybę.
For these reasons, the issuance of Eurobonds would only seem appropriate in an institutional framework where some degree of fiscal competence is transferred from the national to the union level, thereby internalising both the benefits and the responsibilities related to Eurobond issuance.
Tačiau einant šiuo keliu reikėtų atlikti keletą svarbių institucijų pakeitimų, kurie, mažai tikėtina, kad dabartinėmis aplinkybėmis būtų plačiai remiami.
This avenue, however, would require major institutional changes that appear unlikely to gain widespread support at the current juncture.
Kaip, Jūsų nuomone, ECB turėtų reaguoti, jei euro zonos valstybių narių vyriausybių obligacijų apkarpymas taptų realybe?
How in your view should the ECB react if a haircut on government bonds of a Eurozone Member State became reality?
Vyriausybių obligacijų apkarpymas – tai valstybės garantuotos skolos restruktūrizavimo proceso pasekmė.
A haircut in government bonds is the consequence of a sovereign debt restructuring process.
Skolos restruktūrizavimas – tai pasirinkimas, kurį įgyvendinant išlaidos būtų didesnės už naudą.
A debt restructuring is an option whose costs would outweigh the benefits.
Visapusiškai įgyvendinus Graikijos koregavimo programą, skolos ir BVP santykis tvariai pradėtų mažėti po 2013 m.
With the adjustment programme for Greece being fully implemented, the debt-to-GDP ratio would start declining in a durable manner after 2013.
Aišku, kad tai svarbus iššūkis, tačiau lyginant su alternatyviomis priemonėmis, parengti ekonominę programą tikriausiai yra pats pigiausias būdas visoms susijusioms šalims.
It is clear that this represents a major challenge; however, compared to any alternative, delivering the economic programme remains, with all probability, the least costly way forward for all parties involved
Restruktūrizavus būtų pakenkta vyriausybės obligacijų ir tikriausiai kitų šalies eminentų įkaito pakankamumui.
In case of a restructuring, the collateral adequacy of the government bonds concerned - and probably of all other issuers of the country - would be undermined.
Tikėtina, kad susilpnėtų vietos bankų (kuriuos paprastai veikia restruktūrizuotos obligacijos) finansinis patikimumas.
In the same vein, the financial soundness of the domestic banks (that are generally heavily exposed to the restructured bonds) would be most likely impaired.
Be to, valstybės garantuotos skolos restruktūrizavimas reikštų rimtą finansinę ir makroekonominę riziką.
Moreover, a sovereign debt restructuring would imply severe financial and macroeconomic risks.
Restruktūrizavimas euro zonos valstybėje narėje kelia didelę riziką finansų sistemų destabilizavimui, taip pat sukeldamas rimtų pasekmių euro zonos augimo perspektyvoms.
A restructuring in a euro area member state poses a significant risk of destabilising the financial system, with severe consequences for the growth outlook of the euro area.
Galiausiai, negalima atmesti kitoms euro zonos valstybėms daromo reikšmingo šalutinio poveikio, kuris atitinkamoje šalyje ar už jos ribų gali neigiamai paveikti pasitikėjimą tolesniu restruktūrizavimu ir jo lūkesčius.
Finally, significant spill-over effects on other euro area countries cannot be excluded, with a negative impact on confidence and expectations of further restructuring in the country concerned or elsewhere.
Euro zonos valstybėse gali atsirasti abejonių dėl skolos tvarumo ir jos paplitimo.
Doubts about debt sustainability and higher spreads could emerge across euro area countries.
Norint euro zonoje įveikti bet kokią valstybės garantuotų skolų krizę reikalinga fiskalinė drausmė ir, kai reikia, konsolidavimas.
The way forward to solving any sovereign debt crisis in the euro area relies on fiscal discipline and consolidation when needed.
Tiksliau, šalys turėtų ir toliau dėti plataus užmojo konsolidavimo pastangas, kol perviršinis deficitas bus ištaisytas, kuo anksčiau aiškiai nurodydamos pagrindines mokesčių ir išlaidų priemones.
More specifically, countries should maintain ambitious consolidation efforts until excessive deficits are corrected, clearly specifying the underlying tax and spending measures as soon as possible.
Reikėtų sustiprinti fiskalinį valdymą (priimant griežtas daugiametes fiskalines taisykles ir taikant sankcijas, jei šių taisyklių nesilaikoma) siekiant vėliau puoselėti fiskalinio tikslo patikimumą.
Fiscal governance should be strengthened (adopting stringent multi-annual fiscal rules with sanctions in case of non-compliance) to foster credibility of the fiscal target in later years.
Kalbant apie šalių, kurios įgyvendina ES arba TVF programas, visapusiškas programos įgyvendinimas yra numatytas kaip vienintelis būdas, kuriuo šalis galėtų atkuri fiskalinę drausmę ir patikimumą jos kreditorių atžvilgiu.
In case of countries under EU/IMF programmes, full implementation of the programme is envisaged as the only way for the country to regain fiscal discipline and credibility vis-à-vis its debt holders.
Taip pat labai svarbios ekonominės reformos siekiant skatinti konkurencingumą ir augimą.
Economic reforms to stimulate competitiveness and growth are also crucial.
Ar ECB įgaliojimai ir tai, kad jam priklauso euro zonos valstybių narių obligacijos, sukuria interesų konfliktą?
Does the ECB´s mandate and the fact that it holds bonds of Eurozone Member States create a conflict of interest ?
Pirmiausia leiskite priminti tris pagrindinius mūsų vertybinių popierių rinkos programos ypatumus: pats programos pobūdis yra laikinas, jos apimtis ribota, o jos piniginis poveikis visiškai sterilizuotas.
Let me first of all recall three essential features of our Securities Market Programme (SMP): it is by its very nature temporary, it is of limited amount and its monetary effects are fully sterilised.
Sprendimas pirkti euro zonos šalių (vyriausybių) obligacijas buvo priimtas (be kitų jau esamų laikinų nestandartinių politikos priemonių) siekiant remti tų euro zonos viešųjų ir privačiųjų paskolų vertybinių popierių rinkų segmentų, kurie nustojo veikti, stabilumą ir likvidumą, taip siekiant išsaugoti pinigų politikos poveikio mechanizmo veikimą.
The decision to purchase (government) bonds of euro area countries was taken (in addition to other temporary non-standard policy measures already in place) to support the depth and liquidity in those euro area public and private debt securities market segments which had become dysfunctional, in order to preserve the functioning of the monetary policy transmission mechanism.
Toks veikimas yra būtinas, kad pinigų politika būtų veiksminga.
Such functioning is indispensable for an effective conduct of monetary policy.
Šiuo požiūriu ECB intervencija į kai kurių vyriausybių obligacijų rinkas buvo būtina, kad ECB galėtų ir toliau teikti tai, ko iš jo tikimasi, būtent stabilias kainas per vidutinį laikotarpį visoje euro zonoje.
In this respect, the ECB’s intervention in some government bond markets have been essential in allowing the ECB to continue to deliver what it is expected to deliver, namely price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Taigi, tai, kad ECB kai kuriose euro zonos valstybėse narėse turi vyriausybės obligacijų, neturi jokios įtakos ECB veiksmams, kuriais ir toliau siekiama vykdyti savo įgaliojimus.
Thus, the ECB’s actions to continue achieving its mandate are in no way affected by the fact that it holds sovereign bonds of some euro area Member States.
ECB ketina išlaikyti įsigytas obligacijas iki jų išpirkimo.
The ECB intends to hold the bonds purchased until maturity.
Todėl jo balansui neturi įtakos jokie su pinigų politikos pozicijos pokyčiais susiję rinkos kainų svyravimai.
Its balance sheet is therefore not affected by any fluctuations in market prices on account of changes in the monetary policy stance.
Apskritai sprendimai dėl standartinių ECB priemonių – pagrindinių ECB palūkanų normų, priimami neatsižvelgiant į nestandartines priemones.
More in general, decisions on the ECB’s standard measures – the key ECB interest rates - are taken independently of the non-standard measures.
Taip užtikrinama, kad ECB pinigų politikos poziciją būtų galima laiku keisti siekiant išvengti pavojaus kainų stabilumui per vidutinį laikotarpį, ir kartu sprendžiama dėl likusių perdavimo poveikio mechanizmo pakenkimų naudojant nestandartines priemones.
This ensures that the ECB’s monetary policy stance can be adjusted in time to counteract risks to price stability over the medium term, while addressing remaining impairments in the transmission mechanism by means of non-standard measures.
Dar norėčiau pridurti, kad vien pati intervencijos į obligacijų rinkas galimybė galėjo padėti sumažinti blogos įtakos plitimą iš šalių, kurias tiesiogiai paveikė valstybės skolos krizė, į kitas šalis, taip išvengiant didesnio pinigų politikos poveikio perdavimo visoje euro zonoje sutrukdymo, kaip būtų nutikę, jei nebūtų įdiegta vertybinių popierių rinkos programa.
Let me add that the mere possibility of bond market interventions may have contributed to limiting contagion spreading from the countries directly affected by the sovereign debt crisis to other countries, which would have implied a stronger hampering of the monetary transmission process in the euro area as a whole if the SMP had not been in place.
ECB pirmininkas pagrasino panaikinti euro zonos valstybių narių bankininkystės sektoriaus likvidumą, jei valstybė narė bandytų restruktūrizuoti savo valstybės skolą.
The ECB President has threatened to withdraw liquidity of a Eurozone Member State´s banking sector, in case that a Member State would try to restructure its public debt.
Ar Jūs norite tokiu ar panašiu būdu naudotis savo galiomis?
Are you willing to use your powers in such or a similar way?
Eurosistema likvidumą gali suteikti tik finansiškai patikimiems bankams už atitinkamą užstatą, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos centrinių bankų sistemos statuto.
The Eurosystem can only provide liquidity to financially sound banks, against adequate collateral, in line with the TFEU and Statute of the ESCB.
Šiuo metu ECB priima Graikijos vyriausybės obligacijas kaip tinkamą užstatą sustabdžius minimalios paskolų palūkanų normos ribos taikymą užstato tinkamumo reikalavimuose; taip pasielgta ECB nuodugniai išanalizavus ES ir TVF programą ir ją patvirtinus kaip tinkamą dabartinei valstybės skolos krizei įveikti.
Currently, the ECB accepts Greek government bonds as adequate collateral following a suspension of the application of the minimum credit rating threshold in the collateral eligibility requirement; this is because the ECB has carefully analysed the EU/IMF programme and approved it as being appropriate to tackle the current sovereign debt crisis.
Šioje programoje skolos restruktūrizavimas nesvarstomas.
This programme does not consider a debt restructuring.
Tikriau sakant, joje užtikrinama, kad Graikija laiku išmokėtų visą skolą.
Rather, it ensures that Greece would pay off their full debt when due.
Šiuo požiūriu programos laikymasis daro Graikijos skolą patikimesnę ir ją galima laikyti tinkamu užstatu.
In this sense, adherence to the programme adds credibility to the Greek debt in order to qualify as eligible collateral.