natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiomis sąlygomis, siekiant papildomai sustiprinti finansų priežiūrą ES, reikėjo išplėsti Lamfalussy procesą, kad jis apimtų bankininkystės ir draudimo sektorius.
In this context, the extension of the Lamfalussy framework to the banking and insurance sectors was needed to further enhance financial supervision in the EU.
Dar tik pradėta diskutuoti dėl paneuropinės finansų paslaugų priežiūros institucijos.
Discussions about a pan-European financial service regulator are still at a very early stage.
Didėjant paneuropinių bankininkystės ir finansų institucijų skaičiui, atsirado poreikis įkurti paneuropinę priežiūros instituciją, prieš tai įvertinus, ar ji gali patikimai užtikrinti koordinacijos mechanizmo veiklą, kaip nurodyta Lamfalussy pranešime.
As the number of pan-European banking and financial institutions grows, the case for a pan European supervisory authority increases and will be assessed against the robustness of the prevailing coordination mechanisms, as indicated in the Lamfalussy report.
Kuriant paneuropinę priežiūros instituciją, kyla daug sudėtinių klausimų, visų pirma dėl teisinio pagrindo, kuriuo turėtų būti remiamasi.
The creation of a pan-European regulator raise a series of complex issues, in particular of a legal nature, that would have to be addressed.
Kokie, jusu nuomone, yra neatidëliotini finansiniø paslaugø teisës aktø klausimai, kurie turi bûti iðspræsti po Finansiniø paslaugø veiksmø plano?
What do you see as the most pressing issues in financial services legislation which remain to be completed after the Financial Services Action plan?
Ar reikalinga stipresnë Europos reguliavimo institucijø prieþiûra dël dabartiniø manipuliavimo átarimø kai kuriose rink ose?
Is there a need for greater market oversight by European regulators against the background of recent allegations of market manipulation is some markets?
Kadangi baigiama įgyvendinti FPVP, buvo pradėtos diskusijos, jog reikalinga nauja Bendrijos strategija, kuri sudarytų sąlygas kuo tinkamiau išnaudoti finansų sistemos integracijos privalumus.
As the completion of the FSAP approaches, a debate has started about the necessity for a new Community strategy designed to reap the full benefits of financial integration.
Komisijos pavedimu atliktas pirmasis įvertinimas parodė, kad FPVP įgyvendintas sėkmingai, kadangi jis suteikė bendrai finansų rinkai reikalingą įstatyminę bazę.
A first assessment conducted under the aegis of the Commission indicates that the FSAP has been quite successful, as it provided the single financial market with a core legislative framework.
Priemonės, patvirtintos remiantis FPVP, iš esmės užpildė su bankininkystės, draudimo, akcijų ir finansų konglomeratų sritimis susijusių teisės aktų spragas ES lygiu.
The measures adopted under the FSAP have substantially filled the legislative gaps at the EU level in the field of banking, insurance, securities and financial conglomerates.
Vis dėlto praeis dar šiek tiek laiko, kol FPVP priemonės pradės efektyviai veikti.
However, it will take some time for the FSAP measures to deploy their full effects.
Bet kokiu atveju atrodo, kad daugelyje sektorių išliks kliūčių, trukdančių sukurti bendrą finansų rinką.
In any case, it is likely that obstacles to a truly integrated financial markets will remain in most sectors.
Visų pirma, dar vis skiriasi ES taisyklių interpretacija ir įgyvendinimas, dėl to susidaro papildomų išlaidų vienos valstybės ribas peržengiančiam verslui ir skaldoma rinka.
In particular, the interpretation and implementation of EU rules is still divergent, thus producing additional costs for cross-border business and is a source of market fragmentation.
Valdžios institucijos pagal FPVP rengdamos veiksmų planą turėtų kurti atsižvelgdamos į šiuos uždavinius:
A post-FSAP action plan by public authorities should be inspired by the following main aims:
i) visiškai išnaudoti Lamfalussy proceso potencialą, kad ES mastu būtų įgyvendinta kontrolės ir priežiūros sistemų sanglauda;
i) fully exploit the potential of the Lamfalussy framework to achieve regulatory and supervisory convergence at the EU level;
ii) nustatyti ir kruopščiai šalinti kliūtis vienos valstybės ribas peržengiančioms finansų paslaugoms ES teikti ir siekti visiškos ES rinkos integracijos;
ii) identify and carefully address remaining obstacles to the cross-border provision of financial services in the EU and to the full integration of the EU market;
iii) pasinaudoti visomis ES turimomis konkurencijos politikos priemonėmis kliūtims konkurencijai finansų sektoriuje šalinti;
iii) make use of all available EU competition policy instruments to address any obstacle to competition in the financial sector;
iv) paraginti pramonę pasinaudoti galimybe skatinti ES rinkos integraciją.
iv) encourage the industry to exploit any opportunity to foster integration of the EU market.
Esant reikalui, atrankos būdu galėtų būti patvirtintos naujos teisinės priemonės, skirtos ES kontrolės struktūros spragoms užpildyti arba galiojantiems teisės aktams atnaujinti.
New legislative measures could be adopted, if needed, on a selective basis and targeted to fill some gaps in the EU regulatory framework or to keep up-to-date existing legislation.
Vis dėlto bet kokios iniciatyvos kontrolės srityje turėtų būti kruopščiai įvertintos, taip pat atlikta „atsargi“ jų išlaidų ir pelno analizė, o taip pat galimi sunkumai pramonei.
However, any new regulatory initiatives would need a careful assessment and a cautious cost-benefit analysis, as well as the involvement of the industry.
Atsakydamas į antrąją klausimo dalį, norėčiau pažymėti, kad vertybinių popierių priežiūros tarnybos visoje Europoje gana staigiai sureagavo į dabartinius atvejus dėl įtarimo rinkos manipuliacijomis ir pradėjo atitinkamus tyrimus.
As regards the second part of the question, I would note that in recent cases of alleged market manipulation securities supervisors throughout Europe reacted rather quickly, by opening investigations.
Tikimasi, kad naujos suderintos taisyklės prieš rinkos manipuliacijas papildomai sustiprins kontrolės struktūrą.
The new harmonised rules against market manipulations are expected to further reinforce the regulatory framework.
Kai šios taisyklės bus visiškai įgyvendintos valstybėse narėse, direktyvoje apibrėžtas koordinacijos mechanizmas sudarys sąlygas žymiai veiksmingesniam priežiūros institucijų darbui, susijusiam su panašiais atvejais, kai peržengiamos vienos valstybės ribos.
Once the new rules are fully implemented in all Member States, the coordination mechanism envisaged in the directive will allow a more efficient management by supervisory authorities of similar cases with a possible cross-border dimension.
Koks jûsø poþiûris á bûsimus pasiûlymus sudaryti naujus mokëjimø teisinius pagrindus ES vidaus rinkoje?
What is your view on the upcoming proposals to create a new legal framework for payments in the Internal Market of the EU?
Kaip ECB gali prisidëti prie vienkartiniø ámokø ágyvendinimo Europoje, taip pat maþmeninëje ir didmeninëje prekyboje?
How can the ECB contribute the fulfilment of a true single payments area in Europe, both for retail and wholesale payments?
Aš pritariu Komisijos tikslui sukurti įstatyminę bazę, skirtą bendrai moderniai ES mokėjimo rinkai, kuri skatintų diegti naujoves ir užtikrintų pakankamą kontrolę.
I welcome the Commission’s objective to provide a legal framework for an integrated and modern payments market in the EU that encourages innovation and ensures a regulatory level playing field.
Dabartinis Komisijos pasiūlytas direktyvos projektas vertingas tuo, kad jame siekiama visiškai suderinti bendrą rinką, tuo pačiu pašalinant visas tam trukdančias kliūtis.
The Commission’s current proposal for a draft directive has merits in that it aims at full harmonization, thereby removing obstacles to a truly single market.
Dėl kai kurių teisės akto projekte pateiktų nuostatų reikėtų diskutuoti papildomai.
Some provisions of the proposed draft legislation may require further discussion.
Pavyzdžiui, vienas klausimas yra susijęs su kapitalo pakankamumu, skirtu apsisaugoti nuo finansinės rizikos mokėjimo versle.
One issue, for instance, concerns the capital adequacy to cover for financial risks incurred in the payments business.
Reikalavimas siejamas su atitinkamų mokėjimo institucijų finansinių nuostolių dydžiu ir rizika.
The requirement depends on the size and duration of financial exposures to which payment institutions are subject.
Kitas klausimas yra susijęs su vadinamųjų „mokėjimo institucijų“, turinčių leidimą leisti į apyvartą ir įsigyti bilietus, tačiau vis dėlto nepatenkančių į pagrindinio reikalavimo taikymo sritį, priežiūros reikalavimais.
Another issue concerns the supervisory requirements for the so-called “payment institutions” allowed to issue and acquire cards, without being subject to capital requirement.
Teisėkūros proceso metu ES įstatymų leidėjai turės galimybę atsižvelgti į visus klausimus, susijusius su bendros Europos mokėjimo paslaugų rinkos kūrimo skatinimu.
The legislative process will give an opportunity to EU legislators to take into account all issues with a view to promote a single market for payment services in Europe.
Turėtų būti išvengta per didelio reglamentavimo.
Over-regulation should be avoided.
Daugiausiai dėmesio reikėtų skirti tam, kad imtų veikti galiojantys teisės aktai.
The main focus should be on making the existing legislation work.
ECB dalyvauja kuriant ES bendrą mokėjimo paslaugų rinką ir visų pirma bendrą euro mokėjimo zoną tiek didmeninės, tiek ir mažmeninės prekybos srityse.
The ECB contributes to the single market for payment services in the EU and, in particular, the Single Euro Payments Area, in both the wholesale and the retail market.
1999 m. pradėta įgyvendinti TARGET sistema padėjo sujungti didmeninę mokėjimo paslaugų rinką.
In wholesale payments, the TARGET system contributed to consolidation in the EU since its launch back in 1999.
Vis dar yra būdų dar labiau suderinti verslo praktiką.
There is still some way to go in terms of harmonization of business practices.
Bendrą techninę platformą turinti TARGET2, kurią numatoma pradėti diegti 2007 m. ir kuri pakeis dabartinę sistemą, turėtų dar labiau pagerinti padėtį.
The introduction of TARGET2, which is due to go live in 2007 and will replace the current system with a single technical platform, is expected to bring about further improvements.
TARGET2 taip pat sudarys sąlygas paslaugų lygiui suderinti ir tuo pačiu užtikrins bankų veiklą visoje Europoje.
TARGET2 will also allow for the provision of a harmonized service level ensuring a level playing field for banks across Europe.
Taip pat bus įdiegta bendra kainų struktūra, skirta mokėjimui šalies viduje ir už jos ribų.
This will be supported by the implementation of a single price structure for domestic and cross-border payments.
Be to, TARGET2 turi naujų ypatybių, kurios sudarys sąlygas bankams geriau integruoti jų euro likvidumo valdymą.
Moreover, TARGET2 will offer new features enabling banks to better integrate their euro liquidity management.
Kalbant apie mažmenines mokėjimo paslaugas, ECB, kaip pokyčių katalizatoriaus, pagrindinis vaidmuo yra remti bendros euro mokėjimo zonos (SEPA) kūrimą.
On retail payment services, the ECB’s main role, as a catalyst for change, is to promote the creation of a Single Euro Payments Area (SEPA).
Pagrindinis tikslas – remti rinkos savireguliacijos procesą, jei reikia, taikant kontrolės priemones.
The aim is to support a market-driven self-regulatory integration process, accompanied, where needed, by regulatory measures.
ECB, pasitelkusi EPC, turėtų stebėti SEPA diegimo raidą ir kiekvienos nacionalinės bankininkystės sistemos indėlį į jos kūrimą.
The ECB should monitor this progress and the contribution to SEPA by each national banking community with the assistance of the EPC.
Apskritai kalbant, ar direktyva del naujo kapitalo pakankamumo („Basel I I“ pasiûlymai) tenkina Europos gyventojus?
Is, broadly speaking, the new capital adequacy directive (the "Basel II" proposals) good for the citizens of Europe?
Ðiame kontekste ECB turi sekti galimus ciklinius padarinius, atsirandanèius dël pamatinio „Basel II“ poþiûrio, paremto rizika: ar tokie padariniai yra reikðmingi?
In this context, the ECB is supposed to observe potential procyclical effects resulting from the risk-based approach underlying Basel II: do you expect these effects to be significant?
Pasiūlytos direktyvos sudaro finansų paslaugų veiksmų plano pagrindą.
The proposed directives are essential components of the Financial Services Action Plan.
Jų tikslas – modernizuoti galiojančias kapitalo pakankamumo nuostatas, skirtas kredito institucijoms ir investicijų įmonėms.
Their objective is to modernise the existing capital adequacy framework for credit institutions and investment firms.
Kai šios direktyvos bus tinkamai įgyvendintos valstybėse narėse, visoje ES bus sudarytos sąlygos vieningai taikyti persvarstytas nuostatas dėl tarptautinės kapitalo matų ir kapitalo standartų, skirtų tarptautiniu mastu veikiantiems bankams, konvergencijos.
Once properly transposed by the Member States, the directives will ensure the coherent application throughout the EU of the revised framework for international convergence of capital measurement and capital standards for internationally active banks.
„Basel II“ prisidės stiprinant bankų saugumą ir stiprumą bei sudarys sąlygas visos finansų sistemos stabilumui didinti.
Basel II will contribute strongly to safeguard banks’ safety and soundness and to increase the stability of the financial system as a whole.
Šiuo tikslu naujose nuostatose dėl kapitalo pakankamumo yra pateikta struktūra, kuri skatins taikyti apdairesnius bankų valdymo metodus.
For this purpose, the new capital adequacy framework is provided with a structure that strengthens incentives for prudent bank management.
Taip pat numatytas tiesioginis bankų prižiūrėtojų dalyvavimas įvertinant banko vidaus riziką ir nustatant apsauginio kapitalo dydį.
It also envisages that bank supervisors are directly involved in validating banks’ internal measurement of risk and in the assignment of a capital buffer.
Galiausiai, įdiegus informacijos atskleidimo reikalavimus, ji sukurs aplinką, kurioje rinkos dalyviai galės lengviau susipažinti su informacija apie atskirų bankų rizikos laipsnį ir kuri sudarys sąlygas geresnei rinkos drausmei.
Finally, by introducing disclosure requirements, it creates an environment in which market participants have better access to information on risks in individual banks so that more effective market discipline can be exerted.
Tokiu būdu nuostatos didins pasitikėjimą finansų institucijomis ir stiprins vartotojų apsaugą visoje ES.
In this way, the framework will enhance the confidence in financial institutions and strengthen consumer protection in the EU.
Kai kurie komentatoriai atkreipė dėmesį į galimą neigiamą poveikį, kurį MVĮ finansavimui galėtų sukelti nauji kapitalo reikalavimai.
A number of commentators have focused on the potentially negative effects that the new capital requirements might have on the financing of SMEs.
Visų pirma buvo išreikšti nuogąstavimai, kad kiekybiniai vertinimo metodai daugiau remtųsi finansiniais koeficientais, o ne kokybiniais rodikliais, pavyzdžiui, verslo pajėgumu arba biznio planu.
In particular, concerns were expressed that quantitative rating methods might put more emphasis on financial ratios than on qualitative factors such as the entrepreneur’s ability or business plans.
2004 m. birželio mėn. paskelbtos „Basel II“ nuostatos, atrodo, išsklaidė daugelį šių abejonių.
The Basel II framework, as published in June 2004, seems to have dispelled most of these concerns.
Tyrimai rodo, kad bendrai tikimasi, jog dauguma MVĮ bus tinkamiau prižiūrimos nei remiantis „Basel I“.
Research indicates that most SMEs are in general expected to obtain rather more favourable treatment than under Basel I.
Didžiausios naudos galima būtų tikėtis, kai naujoji sistema bus visiškai įgyvendinta.
Most of the benefits are to be expected when the new system will be implemented in full regime.
Visgi pereinamasis laikotarpis galėti atsiliepti kai kurioms finansinėms institucijoms ir jų klientams.
It cannot be excluded that during the transition, some financial institutions and their customers might be affected.
Tam prireiks ilgalaikių stebėjimų.
This will need monitoring.
Atsakydamas į antrąją klausimo dalį, norėčiau pažymėti, kad cikliškumo reiškinys yra susijęs su tuo, kad bankų paskolinis kapitalas yra linkęs atkartoti kiek intensyvesne forma tikrosios ekonomikos raidą, t.y. stiprų augimą ekonomikai kylant arba tolygų mažėjimą ekonomikai smunkant.
As regards the second part of the question, pro-cyclicality refers to the phenomenon that banks’ loan business tends to follow the same cyclical pattern as that of the real economy, i.e. strong growth in an economic upturn and slow growth or even contraction in an economic downturn, thereby exacerbating such a pattern.
Bendrai bankų veikla yra cikliška nepriklausomai nuo kapitalo reikalavimų, pavyzdžiui, dėl asimetrinės informacijos sistemos arba rinkos netobulumų.
In general, banks’ activities show pro-cyclical characteristics regardless of the design of capital requirements, which arise, for instance, on account of the existence of asymmetric information or market imperfections.
Siekiant spręsti problemas, susijusias su papildomu cikliškumu, į „Basel II“ nuostatas įtraukta tam tikrų specialių priemonių, kurios skirtos gerokai sumažinti šių veiksnių poveikio sritį.
In order to address concerns of additional pro-cyclicality, the Basel II framework includes a number of specific measures which reduces significantly the scope for such effects.
Vis dėlto svarbu įvertinti, kaip šiuo atžvilgiu nuostatos veiktų praktikoje.
There is, however, a need to assess how the framework would work in practice in this respect.
ECB bendradarbiaus atliekant periodinius ilgalaikius stebėjimus dėl direktyvų galimo poveikio ekonomikos ciklams.
The ECB will contribute to the periodic monitoring of the directives’ possible effects on the economic cycle.
Po to Europos Komisija dukart per metus pateiks ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.
The European Commission will then report biannually to the European Parliament and the Council.
Kokie iššukiai, jusu nuomone, ECB pinigø politikos laukia parengiamuoju euro ávedimo naujose valstybëse narëse, kurios ástojo á ES 2004 m., laikotarpiu?
What challenges do you think the ECB's monetary policy will face during the preparation of Euro entry by the new Member States which joined the EU in 2004?
Kokius þingsniu jos turi þengti, siekdamos prisijungti prie pinigø sàjungos ir ásivesti eurà, turint omenyje visus konvergencijos kr i terijus ir valiutø keitimo mechanizmà (ERM II)?
What is your opinion regarding the pace at which they should join the monetary union and adopt the Euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Pagrindiniai iššūkiai, laukiantys naujųjų valstybių, susiję su tuo, kad jos, prieš prisijungdamos prie euro zonos, turi įvykdyti sanglaudos reikalavimus.
The main challenges are for the new countries, as they have to achieve sustainable convergence before entering the euro area.
Sanglaudos kriterijai apibrėžti Sutartyje (be klausimo dėl Centrinio banko nepriklausomybės, jie visų pirma apima klausimus, susijusius su infliacija, ilgo laikotarpio palūkanų normomis, perteklinio deficito išvengimu ir dalyvavimu ERM).
The criteria for convergence are described in the Treaty (they refer in particular to inflation, long term interest rates, avoidance of excessive deficit and ERM participation, in addition to the independence of the central bank).
ECB ir Komisija juos įvertins.
They will be assessed by the ECB and the Commission.
Šiuo požiūriu turi būti užtikrintas dabartinių ir ankstesnių atvejų nagrinėjimo lygiavertiškumo principas.
From this point of view, equality of treatment with the previous cases must be ensured.
Eurosystem įgyvendina savo pinigų politiką taip, kad visoje euro zonoje būtų pasiektas kainų stabilumas.
The Eurosystem conducts its monetary policy with a view to achieve price stability in the euro area as a whole.
Taigi pinigų politika negali atsižvelgti į valstybės specifiką arba skirtumus.
Monetary policy can thus not take country specificities or divergences into account.
BVP požiūriu, naujosios valstybės narės, lyginant su likusia euro zona, yra palyginti mažos.
The new member countries are relatively small, in terms of GDP, compared to the rest of the euro area.
Taigi bet kokia su prisiderinimu susijusi problema pirmiausiai kils kaip tik šiose šalyse.
Any possible problem of adaptation, if any, would thus arise primarily in these countries.
Pirmasis iššūkis, kuris nebūtinai yra sanglaudos kriterijų dalis, galėtų būti naujų valstybių centrinių bankų integracija į Eurosystemą.
A first challenge, that is not explicitly part of the convergence criteria, could be the integration of the new countries’ NCBs within the Eurosystem.
Tai, pavyzdžiui, reiškia jų mokėjimo sistemos sujungimą su atitinkama euro zonos sistema (TARGET) ir pinigų politikos priemonių bei procedūrų integraciją į egzistuojančią decentralizuotą struktūrą.
This implies for instance the linking of their payment system with the euro area one (TARGET) and the integration of monetary policy instruments and procedures within the existing de-centralised structure.
Šiuo atžvilgiu jau daug nuveikta, tačiau reikia užtikrinti sklandų pereinamąjį laikotarpį.
From this point of view a lot of work has been done, but it must be made sure that the transition is smooth.
Kitas iššūkis galėtų kilti dėl galimų pinigų politikos diegimo mechanizmo skirtumų, atsirandančių dėl skirtingo finansų sektoriaus išsivystymo lygio.
Another challenge could come from possible differences in the transmission mechanism of monetary policy, deriving for instance from the difference in the state of development of the financial sector.
Tai reiškia, kad palūkanų normų kitimo, t.y. smukimo ir dydžio, poveikis čia gali būti kitoks nei likusioje euro zonoje.
This could imply that interest rates changes may have a different impact, in terms of lags and size, than in the rest of the euro area.
Kai kurie šių skirtumų yra vidiniai ir todėl bėgant laikui mažėja, kaip tai įvyko dabartinėse valstybėse narėse.
Some of these differences are endogenous, and thus bound to become smaller over time, as it happened in current members.
Kitiems skirtumams pašalinti gali prireikti finansinės sistemos ir kitų rinkų reformų.
Some other differences may require reforms of the financial system and other markets.
Kalbant apie prisijungimo spartą, galima pasakyti, kad jokio iš anksto sudaryto grafiko nėra.
As regards the speed of entry, there is no predefined timetable.
Dalyvavimas ERM II yra būtina, bet ne pakankama sąlyga.
Participation in the ERM II is a necessary but not sufficient condition.
Įvertinus visus kriterijus bus nustatyta, ar sanglauda įvyko nuosekliai.
All the criteria will be considered, with a view to establish that convergence is sustainable.
D. ECB veikla ir demokratinė atskaitomybė bei viešumas
D. Functioning of the ECB and democratic accountability and transparency
Ar neturëtø valdybos nariø atsakomybë kisti laikui bëgant, keièiantis ECB uþduotims ir prioritetams?
Shouldn't the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes occurred in the ECB's tasks and priorities?
ECB valdyba savo įsipareigojimus vykdo kolegialiai ir yra kolegialiai atsakinga už rezultatus.
The responsibilities of the ECB Board are exercised in a collegial way, and the Board is collegially accountable for it.
Remiantis keletu kriterijų, pavyzdžiui, dalykiškumu, patirtimi ir tinkamumu bendru sprendimu, paskiriamos užduotys paruošti ir viešai atstovauti sprendimams, priimtiems remiantis šiais bendrais įsipareigojimais.
The tasks of preparing and representing externally the decisions that derive from these joint responsibilities are allocated through a common decision on the basis of several criteria, such as efficiency, experience, preferences.