natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Naujos teisės aktų leidybos procedūros: Konstitucijoje ypač pabrėžiama įprasta teisės aktų leidybos procedūra (atitinkanti dabartinę bendro sprendimo procedūrą), ir tai yra tobuliausia teisės aktų leidybos procedūra, o kitos procedūros yra išimtys, kurios turi būti aiškiai numatytos Konstitucijoje.
The new legislative procedures : the Constitution clearly places the emphasis on the ordinary legislative procedure (which corresponds to the existing codecision procedure); this is the legislative procedure par excellence , which the other types of procedure are conceived as exceptions, which must be explicitly provided for in the Constitution.
Ši procedūra apibrėžiama Komisijos iniciatyva (išskyrus kai kurias laivės, saugumo ir teisingumo erdvės sritis, kur be jos apibrėžiant iniciatyvą dalyvauja vienas ketvirtadalis valstybių narių) ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos bendro sprendimo procedūrą (kai kuriais ankstesnės bendro sprendimo procedūros pakeitimais kaip tik siekiama pabrėžti visišką šių dviejų institucijų lygiateisiškumą), Tarybai sprendžiant pagal kvalifikuotos daugumos principą.
The main features of the ordinary legislative procedure are as follows: the power of initiative rests with the Commission (except in the case of certain topics in the field of the area of freedom, security and justice, where the Commission shares it with at least 1/4 of the Member States), there is codecision by the European Parliament and the Council (some small changes which have been made to the old codecision procedure are intended precisely to stress the complete equality between the two institutions), and the Council adopts its decision by a qualified majority.
Buvo gerokai praplėsta įprastos teisės aktų leidybos procedūros taikymo sritis: penkiasdešimt naujų teisinių pagrindų (pasiektas bendras 87 teisinių pagrindų skaičius), iš kurių kai kurie yra nepaprastai svarbūs, pavyzdžiui, susiję su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, žemės ūkio ir žuvininkystės politika, Europos mokslinių tyrimų erdve arba vykdymo kompetencijos apibrėžimu (kurią iki šiol reglamentavo „pagrindų sprendimas dėl komitologijos“ arba kartu su dabartiniu Finansiniu reglamentu (žr.
The scope of the ordinary legislative procedure has been substantially expanded: some fifty new legal bases (bringing the total to 86), some of which are of enormous importance, such as those concerning the area of freedom, security and justice, policy on agriculture and fisheries, the European research area and the definition of implementing powers (hitherto governed by the framework decision on comitology) or the current Financial Regulation (cf.
II priedą)).
Annex 3).
Taryba šiose srityse nebegali spręsti viena, o tik kartu su Parlamentu.
In all these fields, the Council can no longer decide by itself, but only in agreement with Parliament.
Specialių teisės aktų leidybos atvejų, kuriais viena institucija priima teisės aktą dalyvaujant kitai institucijai, kalbant apie atvejus nuo pritarimo iki tiesiog nuomonės pateikimo, dar, deja, yra per daug, o kai kuriais atvejais atrodo, kad tokia procedūra pasirinkimų esmė tarpvyriausybinės konferencijos derybų metu padarytos nuolaidos.
Regrettably, there are still too many cases in which special legislative procedures apply, so that one institution adopts an act with the participation of the other institution - which may range from assent to mere consultation - and in some cases it is difficult to see the choice of this type of procedure as anything but the result of concessions made during the negotiations at the Intergovernmental Conference.
Galima suskaičiuoti 3 atvejus, kai Europos Parlamentas priima teisės aktus, gavęs Tarybos pritarimą
There are three cases in which the European Parliament may enact laws with the assent of the Council
III priedą. .
Annex 4. .
Tačiau yra 28 atvejai, kai Taryba priima įstatymus gavusi Parlamento pritarimą
In contrast, there are 28 cases in which provision is made for Council laws
Metinio biudžeto įstatymas priimamas pagal specialią bendro Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo procedūrą (žr. toliau 8 dalį) .
The law containing the annual budget is subject to a special procedure for joint decision-making by the European Parliament and the Council (cf. point 8 below).
Nepaisant išimčių, Konstitucijoje Europos teisės aktų veiksmingumo ir demokratinio teisėtumo požiūriu neginčijamai buvo padaryta akivaizdi pažanga.
Despite these exceptions, the Constitution undeniably represents distinct progress in terms of the efficiency and democratic legitimacy of European law-making.
Taryboje išplėtus balsavimo pagal kvalifikuotos daugumos principą procedūros taikymą ir pradėjus taikyti reikalavimą, kad sprendimas nebūtų priimtas, kol negauta Europos Parlamento pritarimo (pavyzdžiui, dėl susitarimų, kuriais įgyvendinama bendra prekybos politika), be šios pažangos padaryta panaši pažanga priimant Europos Sąjungos sudaromus tarptautinius susitarimus.
This progress is accompanied by similar progress regarding the adoption of the international agreements concluded by the Union, thanks to the extension of the application of the qualified majority voting procedure in the Council and the requirement that the assent of the European Parliament be obtained (for example on agreements implementing the common commercial policy).
Europos Sąjungos finansai
The Union's finances
Vienas iš tik Konvente ir tarpvyriausybinėje konferencijoje daug diskusijų sukėlusių klausimų buvo Europos Sąjungos finansų sistemos reforma, o tiksliau – biudžeto procedūra.
One of the questions which gave rise to most debate, both at the Convention and at the Intergovernmental Conference, was reform of the Union's system of finance, particularly the budgetary procedure.
Reikėjo įteisinti sistemą, kuri ateityje padėtų tinkamai, skaidriai ir demokratiškai finansuoti Europos Sąjungos veiklą ir ypač leisti Europos Parlamentui sustiprinti savo, kaip vienos ir biudžeto valdymo institucijų, vaidmenį suteikiant jam sprendžiamojo balso teisę dėl viso Europos Sąjungos biudžeto, įskaitant išlaidas, iki šiol priskiriamas „privalomųjų“ išlaidų kategorijai, pavyzdžiui, išlaidų, susijusių su bendros žemės ūkio ir žuvininkystės politikos sritimis.
It was a matter of institutionalising a system which in future would make it possible to finance the Union adequately, transparently and democratically, and particularly for the European Parliament to consolidate its powers as an arm of the budgetary authority by giving it a decisive say on the whole of the EU budget, including expenditure hitherto classified as 'compulsory', such as expenditure on the common agricultural policy and the common fisheries policy.
Galutinį, nors, apskritai paėmus, teigiamą rezultatą kita linkme pakeitė tarpvyriausybinė konferencija, kuri tik iš dalies ėmėsi Konvento pasiūlymais.
The final result, although positive overall, to some extent represented a change of emphasis by the Intergovernmental Conference, which did not entirely accept the Convention's proposals.
Konventas pasiūlė paprastą subalansuotą trijų „lygių“ modelį:
The Convention had proposed a three-stage model which was simple and balanced:
- Taryba ir toliau vienbalsiai spręstų (vėliau – pagal savo atitinkamas konstitucines taisykles valstybėms narėms išreiškiant savo pritarimą) dėl visų esminių aspektų ir nuosavų išteklių ribų
- the Council would continue to decide unanimously (with the subsequent approval of the Member States in accordance with their respective constitutional rules) on the essential features and on the own-resources ceiling
Konstitucijoje numatytas Tarybos įstatymas, dėl kurio Parlamentas teturi pateikti savo nuomonę.
The Constitution provides for a Council law, on which Parliament may only deliver an opinion.
Tačiau Konventas siūlė, kad nuosavųjų išteklių sistemos įdiegimo priemonės būtų priimamos Tarybos įstatymu pagal kvalifikuotos daugumos principą, pritarus Parlamentui.
The Convention, on the other hand, proposed that the measures for the implementation of the own-resources system should be adopted by a Council law adopted by a qualified majority, with the approval of Parliament. ;
- Europos Parlamentas ir Taryba kartu spręstų dėl finansinių perspektyvų, kurios būtų konstituciškai įteisintos kaip daugiametis finansinis planas (Taryba spręstų pagal kvalifikuotos daugumos principą pradedant pirmuoju finansiniu planu įsigaliojus Konstitucijai),
- the European Parliament and the Council would decide jointly on the Financial Perspective, which would be constitutionalised under the name 'multiannual financial framework' (the Council would decide by a qualified majority as from the first financial framework after the entry into force of the Constitution);
Tai reiškia, kad valstybių narių vaidmuo ir toliau būtų svarbiausias apibrėžiant ES išteklių kiekį ir pobūdį, kad abi biudžeto valdymo institucijos turėtų susitarti dėl išlaidų planavimo ir kad nepasiekus sutarimo dėl metinio biudžeto, Europos Parlamentas dėl visų išlaidų turėtų sprendžiamojo balso teisę (panaikintas skirstymas į privalomąsias ir neprivalomąsias išlaidas), visada atsižvelgiant į finansinio plano ribas.
This meant that the Member States would continue to hold the key to the determination of the amount and nature of the Union's revenue, that the two arms of the budgetary authority would have to agree on the programming of expenditure and that, in the event of disagreement on the annual budget, the European Parliament could have the last word on overall expenditure (the distinction between compulsory and non-compulsory expenditure being dropped), albeit within the limits of the ceilings imposed by the financial framework.
Patirtis rodo, kad abi institucijos taip buvo skatinamos susitarti.
In practice, the two institutions would thus have been strongly encouraged to reconcile their views.
Nemažai valstybių narių išsakė abejonių dėl šios suderintos sistemos ir per tarpvyriausybinę konferenciją nuolat buvo teikiama pasiūlymų, kėlusių rimtą grėsmę dabartinėms Europos Parlamento galioms šioje srityje ir buvo rizikuojama sugriauti finansų demokratiją ES.
A large number of the Member States were unhappy with this balanced system, and throughout the Intergovernmental Conference proposals were submitted which in some cases even represented a serious assault on the European Parliament's existing powers in this field and ran the risk of destroying the idea of financial democracy in the Union.
Europos Parlamento atstovų ir pirmininkaujančios Italijos bei Airijos atstovų pastangomis buvo rastas kompromisas, padedantis apsaugoti Parlamento teises šioje srityje:
Thanks particularly to the efforts of the representatives of the European Parliament and the Italian and Irish Presidencies, it proved possible to find a compromise which preserves the essential aspects of Parliament's rights in this field:
- buvo priimti Konvento pasiūlymai dėl nuosavų išteklių,
- the Convention's proposals on own resources were accepted;
- finansinį planą tvirtins abi institucijos, bet Taryba spręs vienbalsiai iki tol, kol Europos Vadovų Taryba vienbalsiai nuspręs, kad Taryba gali priimti sprendimą pagal kvalifikuotos daugumos principą,
- the financial framework must always be adopted by the two institutions, but the Council will decide unanimously until the European Council, also acting unanimously, decides that the Council may decide by a qualified majority;
- metinį biudžetą taip pat kartu turi tvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba, bet nesutarimo atveju procedūrą reikia pradėti iš naujo, o Komisija turi pateikti naują biudžeto projektą.
- the annual budget is also adopted jointly by the European Parliament and the Council, but in the event of disagreement the procedure must begin again with the submission by the Commission of a new draft budget.
Tačiau paliekamas vienbalsiškumo reikalavimas tvirtinant daugiametį finansinį planą gerokai apsunkina būsimas derybas šioje srityje ir mažiau skatina institucijas susitarti dėl biudžeto, o tuo buvo pagrįstas Konvento pasiūlymas.
But the retention of the unanimity requirement for the adoption of the multiannual financial framework will seriously complicate future negotiations on the subject and provide less encouragement for the budgetary conciliation between the institutions which was the rationale underlying the Convention's proposal.
Atskirų sektorių politikos pažanga
Progress on sectoral policies
Iš 322 straipsnių sudaryta III Konstitucijos dalis apie „Europos Sąjungos politikos sritis ir funkcionavimą“ pateikiamos pati didžiausia.
Part III of the Constitution, concerning 'The policies and functioning of the Union', consists of 322 articles and is the largest part.
Joje yra beveik visos dabartinių sutarčių nuostatos dėl sektorių politikos sričių apibrėžimo ir įgyvendinimo, o ypač teisiniai Europos Sąjungos veiklos kiekvienoje srityje pagrindai.
It consists almost entirely of provisions which already exist in the treaties as they stand at present concerning the definition and implementation of sectoral policies, particularly the legal bases for the Union's action in each field.
Galima manyti, kad daugelis šių nuostatų galėjo būti supaprastintos arba pataisytos atsižvelgiant į pasikeitimus, atsiradusius nuo jų sudarymo.
It may be considered that many of these provisions could have been simplified or adjusted in the light of the changes which have occurred since they were drafted.
Bet tiesa yra ta, kad Europos Vadovų Tarybos suteikti įgaliojimai Konventui neleido atlikti nuoseklios šių nuostatų peržiūros.
But the fact is that the mandate which the European Council conferred on the Convention did not empower it to revise these provisions in depth.
Taigi III dalyje padaryti pakeitimai iš esmės yra Konstitucijos sutarties I dalies sprendimų dėl „ramsčių“ sistemos panaikinimo, Europos Sąjungos kompetencijos sričių, institucijų, sprendimų priėmimo procedūrų ir teisinių priemonių padarinys.
Thus the changes made in Part III are essentially consequences of the choices made in Part I of the Constitutional Treaty regarding the abolition of the 'pillars', the powers of the Union, the institutions, decision-making procedures and legal instruments.
Todėl išskyrus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (iš esmės buvęs „III-asis ramstis“), išorės ryšių, ypač bendros užsienio ir saugumo politikos sritis, kuriose buvo padaryta svarbiausių pakeitimų, su kitomis sektorių politikos sritimis susiję pakeitimai daugiausiai apima taikomas procedūras ir teisinių pagrindų paskirstymą atsižvelgiant į tai, ar dokumentas yra susijęs, ar nesusijęs su teisės aktų leidyba.
That is why, apart from the area of freedom, security and justice (essentially the former third pillar) and external relations, particularly the common foreign and security policy, where the changes are most sensitive, in the other sectoral policies the changes mainly concern the procedures applicable and the breakdown of legal bases between legislative and non-legislative acts.
Atsižvelgiant į teigiamą pirmiau nagrinėtų pakeitimų pobūdį, tai savaime gali būti Europos Sąjungos efektyvumo, demokratinio teisėtumo ir skaidrumo garantas.
This in itself may already constitute a guarantee of greater efficiency, democratic legitimacy and transparency of the Union's action in view of the positive character of the changes which we have analysed above.
Be to, pažymėtina, kad įtrauktas naujas pirminis skyrius, apimantis visoms politikos sritims taikomas „horizontaliąsias sąlygas“.
It may incidentally be noted that an initial chapter has been introduced which lists the horizontal or cross-cutting clauses which apply across the board to all policies.
Siekdami suprasti, ar minėti pakeitimai sudaro ES galimybę efektyviau ir demokratiškiau veikti atitinkamose srityse, apžvelgsime pagrindinius šių pakeitimų aspektus.
We shall review the main aspects of these changes, with the aim of determining whether they enable the Union to act more efficiently and democratically in the fields in question.
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė
The Area of Freedom, Security and Justice
Konstitucija nekeičia ypatingos Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos padėties laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, apibrėžtos daugelyje esamų protokolų, kuri buvo patvirtinta naujajame Konstitucijos tekste. .
The Constitution does not affect the special situation applying to the United Kingdom, Ireland and Denmark in connection with the area of freedom, security and justice, as set out in several existing protocols which have been adapted to the new constitutional text. .
Tačiau ir toliau išlieka speciali tvarka institucijų požiūriu: Europos Vadovų Taryba apibrėžia (susitarimo pagrindu) teisės aktų leidybos ir veiksmų planavimo strategines gaires, o Europos Parlamentas nedalyvauja šioje veikloje.
Specific institutional arrangements nonetheless continue to apply: the strategic guidelines for legislative and operational planning are defined by the European Council (by consensus), without Parliament being involved in any way; legislative initiative in connection with judicial cooperation in criminal matters and police cooperation is shared between the Commission and one quarter of the Member States (rather than a single Member State as is currently the case); and the national parliaments are given a larger role, particularly as regards monitoring compliance with the subsidiarity principle (one quarter of national parliaments required to trigger the early warning procedure, rather than one third).
(2) Šios srities politikos tikslai yra aiškesni, išsamiau apibrėžti, o Europos Sąjungos veiksmai yra aiškiai susieti su pagrindinėmis teisėmis.
Union action is the area is explicitly made subject to compliance with fundamental rights.
Teisė į teisingumą įtvirtinta kaip bendrasis tikslas.
Access to justice is enshrined as a general objective.
Įvairių sistemų tarpusavio pripažinimas ir teisės aktų derinimas pripažinti kaip dvi lygiagrečios politikos sričių įgyvendinimo priemonės.
Mutual recognition of the various systems and the approximation of laws are recognised as two parallel means of implementing policies.
Prieglobsčio ir imigracijos, pasienio kontrolės ir vizų politikos sritys pripažintos bendrosiomis ES politikos sritimis, kurias reguliuoja solidarumo ir lygiateisio valstybių narių pasidalijimo atsakomybe principai.
Policies on border checks, asylum and immigration are recognised as common policies of the Union, governed by the principles of solidarity and fair sharing of responsibility among Member States.
(3) Taigi teismų bendradarbiavimo civilinėse bylose procedūra taikoma visais tarpvalstybinės įtakos turinčiais atvejais ir yra pagrįsta teismų bei ne teismų priimtų sprendimų tarpusavio pripažinimu, galimų teisės aktų derinimo priemonių atvejais taikant įprastą teisės aktų leidybos procedūrą, išskyrus šeimos teisės sritį, kurioje sprendžiama pagal vieningumo principą (Tarybos įstatymas, o Europos Parlamentas tiesiog pateikia savo nuomonę).
Judicial cooperation in civil matters is extended to all matters having cross border implications and is based on the principle of mutual recognition of judgments and decisions in extrajudicial cases, with the ordinary legislative procedure applying to any measures for the approximation of laws, with the exception of measures concerning family law, in which case unanimity is the rule (Council law, with Parliament merely being consulted).
(4) Teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities didžiausia naujovė yra ta, kad siekiant suderinti teisės aktus tiek procesinių klausimų (būtiniausios nutarimų bei teismų nuosprendžių tarpusavio pripažinimo ir kt. taisyklės), tiek materialinės baudžiamosios teisės požiūriu, numatyta taikyti įprastą teisės aktų leidybos procedūrą (pagal kvalifikuotos daugumos principą): būtiniausios kai kurių sunkių, tarpvalstybinių padarinių turinčių nusikaltimų, išvardintų Konstitucijoje, ir sankcijų taisyklės.
The major innovation as regards judicial cooperation in criminal matters is that the ordinary legislative procedure (qualified majority) is to be used for the approximation of laws covering both procedural matters (minimum rules to facilitate mutual recognition of judgments and judicial decisions, etc.) and substantive criminal law, with minimum rules concerning the definition of some serious crimes with cross-border dimensions listed in the Constitution, and sanctions.
Konstitucijoje net numatyta, kad Taryba spręsdama pagal vieningumo principą, gali įvardyti kitas baudžiamosios procedūros ir nusikalstamumo sritis, kuriose gali būti taikoma įprasta teisės aktų leidybos procedūra.
The Constitution even provides that the Council may, acting unanimously, identify other aspects of criminal procedure and other areas of crime to which the ordinary legislative procedure may apply.
Kai kurios valstybės narės tam stipriai priešinosi, nepaisant garantijos, kad Europos šių sričių teisės aktuose turi būti gerbiami pagrindiniai valstybių narių teismų sistemų aspektai.
Some Member States were strongly opposed to this, despite the guarantee that European legislation in this area must respect the fundamental aspects of the Member States' legal systems.
Kad procedūra nenutrūktų, Europos Vadovų Taryba gali per keturis mėnesius perduoti klausimą svarstyti Tarybai arba paprašyti Komisiją ar iniciatyvos autorių valstybių narių grupę pateikti naują pasiūlymą dėl teisės akto.
The European Council has four months in which to refer the matter back to the Council so as to enable the procedure to continue, or to request the Commission or the group of Member States that submitted the original text to submit a new legislative proposal.
(5) Europos Parlamentas taip pat gali džiaugtis, kad tarpvyriausybinė konferencija, nepaisant aktyvaus daugelio delegacijų pasipriešinimo, patenkino Konvento pasiūlymą įsteigti Europos prokuroro pareigybę, jis turės kovoti su pažeidimais, kuriais kenkiama ES finansiniams interesams, ir galės pareikšti ieškinį juos padariusiems asmenims.
Parliament can also welcome the fact that the Intergovernmental Conference adopted the Convention's proposal for the establishment of a European Public Prosecutor's Office which has responsibility for combating offences against the Union's financial interests and may prosecute the perpetrators of such offences, despite strong opposition from several delegations.
Tačiau Konstitucijoje numatyta, europinis įstatymas, kuriuo ji įsteigiama bus tvirtinamas pagal vienbalsiškumo principą gavus Europos Parlamento pritarimą.
However, the Constitution stipulates that the Council law establishing the office must be adopted unanimously once Parliament has given its consent.
Tačiau „jungties“ (pranc. passerelles ) sąlyga numatoma galimybė suteikti įgaliojimus Europos Prokuratūrai kovos su sunkiu tarpvalstybinio lygmens nusikalstamumu srityje, jei Taryba, gavusi Europos Parlamento pritarimą, vienbalsiai dėl to priima europinį sprendimą.
A 'bridging clause' ('passerelle') nonetheless provides for the possible extension of the office's responsibilities to cover action to combat serious crimes with a cross-border dimension, by means of a European decision adopted unanimously by the Council after Parliament has given its consent.
Kitos vidaus politikos sritys
9.2 Other internal policies
Tai reiškia, kad dėl pagrindinių bendrų žemės ūkio ir žuvininkystės politikos sričių aspektų taip pat spręs ir Europos Parlamentas, o ne vien tik Žemės ūkio ministrai.
This means that the shaping of the main lines of the common agricultural and fisheries policies will become a matter to be decided by Parliament as well, and no longer just by agricultural ministers.
Tačiau kainų, mokesčių, paramos ir kiekybinių apribojimų nustatymą bei žvejybos galimybes reglamentuoja ne teisėkūros aktai, o Tarybos sudaryti Europos reglamentai arba sprendimai.
However, the setting of prices, levies, aid and quantitative limitations and the allocation of fishing quotas are to be dealt with by means of non-legislative acts (European regulations or decisions) adopted by the Council.
Pagrindų programa mokslinių tyrimų srityje – nuo šiol Europos įstatymas – bus tvirtinama pagal kvalifikuotos daugumos principą.
The research framework programme will now be enacted by a European law adopted by a qualified majority.