natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nubalsavus dėl rezoliucijos, Parlamento pirmininkas galėtų nusiųsti raštą Komisijos pirmininkui ir Tarybos pirmininkui, informuodamas juos apie Europos Parlamento sprendimą, patvirtinantį norą tęsti vykstančias derybas be išankstinio nusistatymo dėl jų rezultatų.
After the vote on the resolution, a letter could be sent by the President of Parliament to the President of the Commission and the President of the Council to inform them of the European Parliament decision confirming the will to continue the ongoing negotiations without prejudice of the outcome.
Iš tikrųjų toks sprendimas patvirtintų, kad Parlamentas atsisako mechaniškai tęsti esamą finansinę perspektyvą.
In reality, this decision would confirm Parliament's rejection of a mechanical continuation of the current FP.
Sąsaja su plėtra
The link with enlargement
Be perėjimo į laikotarpį po 2006 m., pranešėjas norėtų iškelti kitą susijusį su plėtra ir turintį įtakos metiniam 2007 m. biudžetui klausimą
In addition to the transition beyond the year 2006, the Rapporteur wishes to raise another question which has an impact on the annual 2007 Budget, relating to enlargement.
Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į ES prognozės grindžiamos politiniu sprendimu (sutikus Europos Parlamentui), kuris turėtų būti priimtas prieš ateinančią vasarą.
The forecasts for the accession of Bulgaria and Romania are based on a political decision (with the consent of the European Parliament) to be taken before next summer.
Nors Komisija savo pasiūlymą grindė 27 šalių, negalima priimti jokio susitarimo dėl 27 šalių biudžeto, kol nepriimtas formalus sprendimas dėl plėtros.
Although the Commission has based its proposal on an EU with 27 countries, no agreement for a budget for 27 countries can be concluded before the formal decision on enlargement has been taken.
Remdamasis šiuo dokumentu, pranešėjas prašo Biudžeto komiteto:
On the basis of the following document the Rapporteur asks the Committee on Budgets to:
· pabrėžti būtinybę, kad Komisija paliktų metinėje procedūroje vietos manevrui, paraginant Komisiją pateikti PBP, atsižvelgiant į bendrus sprendimus, tačiau paliekant pakankamas kitimo ribas, kurios sudarytų sąlygas normaliai metinės procedūros raidai, jeigu pavyktų pasiekti susitarimą dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl finansinės perspektyvos;
· emphasise that it is essential that the Commission leaves a margin of manoeuvre for the annual procedure, urging the Commission to present a PDB, respecting the co-decisions but leaving sufficient margin to allow the normal evolution of the annual procedure, in case an agreement on the IIA/FP is reached;
· prašo Komisijos, kol Bulgarija ir Rumunija dar faktiškai neįstojo, pateikti 25 valstybių narių PBP.
ask the Commission to present the PDB for 25 Member States until the accession of Bulgaria and Romania becomes effective.
dėl 2007 m. biudžeto politikos prioritetų
on political priorities for the 2007 Budget
„Fantazija yra svarbiau už žinojimą.“
"Imagination is more important than knowledge."
Albertas Einšteinas
Albert Einstein
1970 m. pirmųjų metų Europos Sąjungos biudžetas buvo skirtas daugiausia bendrajai žemės ūkio politikos plėtrai.
The first years of the European Union budget in the 1970s were spent mostly on the development of the CAP.
1980 m. pradėjo vyrauti struktūriniai fondai, ypač skirti padėti pereinamąjį laikotarpį išgyvenančioms naujosioms narėms – Viduržemio jūros šalims.
Then came the Structural Funds predominance in the 1980s, not least to help the transition of the new Mediterranean arrivals.
Tempas pasikeitė griuvus Berlyno sienai ir žlugus Tarybų Sąjungai – buvo pradėtos įgyvendinti išorinių veiksmų programos, pavyzdžiui, PHARE arba TACIS, skirtos padėti Vidurio ir Rytų Europos infrastruktūroms.
The tempo changed with the fall of the Berlin Wall and the collapse of the Soviet Union when external programmes were developed to assist infrastructures in Central and Eastern Europe with such actions as Phare and Tacis.
Pakeitimai Europos Sąjungai suteikė daug naujos kompetencijos, pavyzdžiui, valdyti tokias politikos sritis kaip bendroji rinka, bendra valiuta, aplinkosauga ir atsirandanti užsienio politika.
Changes not only introduced vast new competences for the European Union to manage such policies as the single market, the single currency, the environment and an emerging foreign policy.
Tais pačiais 1984 m. kaip pagrindo sukūrimo priemonė buvo pradėta vystyti finansinė perspektyva, kurioje galėjo būti numatytos ilgalaikės išlaidos sparčiai besivystančioms Europos politikos sritims.
The financial perspective also evolved as a means of providing a framework, also starting in 1984, in which expenditure could be envisaged for the rapidly developing European policies over a long time period.
Tuo tarpu pasaulis nestovėjo vietoje.
In the meanwhile, the world has not stood still.
Be to, didžiulė pažanga įvyko technologijų srityje, ji net pakeitė pasaulinę rinką.
Furthermore, huge advances in technology took place, which are currently reshaping the global marketplace.
Pasaulinis tinklas (angl. www ), kuris gyvuoja jau apie dešimt metų, kai 1995 m. buvo įdiegta naršymo internete sistema, ne tik iš esmės pakeitė žmonių darbo ir verslo būdus, bet ir į pasaulinę rinką įtraukė daugiau kaip 2 milijardus vartotojų.
The world wide web, only just over a decade old with the introduction of the browser system in 1995, has fundamentally not only altered the way in which people work and do business, but also has brought in over 2 billion consumers into the global market.
Rezultatas: mažėjančios kliūtys, didesnis ir stipresnis Europos šalių konkurencingumas, kokio nebuvo per visą ES gyvavimo laikotarpį.
As a result, barriers are being flattened and competition is more focussed and vigorous for European countries than at any other time in the history of the EU.
Globalizacija nėra naujas fenomenas, bet jis yra gyvenimo dalis.
Globalisation is no new phenomenon, but is a fact of life.
Kaip neseniai ją apibūdino pirmaujantys Europos pramonininkai: „tai yra laipsniško ir pasaulio mastu vykstančio fizinių, politinių, socialinių, kultūrinių, kalbinių ir kitokių sienų, kurios atskiria ekonominius regionus, kultūrines arba mokslines bendruomenes, politinius režimus arba kitus vienetus, naikinimo fenomenas“.
As recently described by a leading European industrialist, 'it is the phenomenon of the gradual and worldwide elimination of physical, political, societal, cultural , linguistic and other borders, which separate economic regions, cultural or scientific communities, political regimes and other entities'.
Sukeldamas pagyvėjimą visuotinio konkurencingumo srityje, iškyla esminis klausimas dėl verslininkų ir visuomenės sugebėjimo tinkamai prisitaikyti prie pokyčių.
With the resulting intensity in global competition comes the central question on the capability of entrepreneurs and societies to adjust sufficiently to the changes underway.
Nors daugelis verslo sričių susidoroja su iššūkiais, vis mažiau tikrumo lieka dėl visuomenės sugebėjimo sėkmingai prisitaikyti.
While most businesses are coping with the challenges this brings, there is less certainty about the success of societies to adjust.
Posakyje, kad viskas, išskyrus vyriausybes, buvo sutarptautinta, yra daug nenuginčijamos tiesos.
The saying that everything is being internationalised except governments has an undeniably strong ring of truth about it.
Svarbiausiais Europos konkurencingumo prioritetais vis dažniau laikomi tokie dalykai: būtinybė investuoti į mokslinius tyrimus, naujovių skatinimas ir tinkamos aplinkos MVĮ klestėjimui sukūrimas.
Issues such as the vital necessity to invest in research and promote innovation, and providing the right environment in which SMEs can flourish are increasingly recognised as major priorities for Europe's competitiveness.
Išlieka poreikis priimti aiškius sprendimus dėl būtinybės skubiai užtikrinti ilgalaikį energijos tiekimą ir dėl su tuo susijusių aplinkos veiksnių.
The urgent need to assure long-term energy supplies and the related environmental factors will continue to require clear solutions.
Vis svarbesnę vietą politikos kūrėjų mintyse turi užimti demografinės kaitos efekto ir imigracijos temos.
Not least the effect of demographic change and immigration will be a theme of growing importance in the minds of European policy makers.
Kodėl šie klausimai minimi metinio biudžeto prioritetų dokumente?
Why mention these subjects in a priorities paper for the annual budget?
Priežastis paprasta.
The reason is simple.
Kai ES baigs diskusijas dėl naujos finansinės perspektyvos, tikriausiai galiosiančios iki 2013 m., labai svarbu, kad politikos kūrėjai atkreiptų dėmesį į tai, su kokiais iššūkiais ES susidurs ateityje, o ne apsiribotų prieš dešimt metų iškeltais prioritetais.
As the EU completes its discussions on a new financial perspective, probably running to 2013, it is essential for policy makers to focus on what the real challenges will be for the EU in the years ahead, and not be limited to old notions of what were priorities a decade ago.
Naujosios finansinės perspektyvos pirmasis biudžetas turi būti iš esmės strateginis, atsižvelgiantis į tas vidaus ir išorės politikos sritis, kurių finansavimas gali padaryti didelių permainų ir kuriose pinigai įgauna savo tikrąją vertę.
The first budget of the new FP should be strategic in nature, looking at those areas of external and internal policies where funding can make a significant difference and which provide real value for money.
Ypač svarbu, kad Sąjunga pagaliau turėtų finansinę perspektyvą, kuri būtų daugiau veiklą kontroliuojanti priemonė, o ne politinių svarstymų stabilumo priemonė.
This is of particular importance should the Union eventually be landed with a FP which is more a holding operation than a fundamental shift in policy consideration.
Ši finansinė perspektyva yra labiau skirta devintajam dešimtmečiui, o ne 21 amžiui.
It is a financial perspective more for the 1990s than the 21st century.
Štai kodėl pranešėjas mano, kad debatai dėl 2007 m. biudžeto turi plėtotis šiomis trimis kryptimis:
This is why the rapporteur considers that the debate on the 2007 budget should develop with the following three strands in mind:
– politikos prioritetai,
– Policy priorities
– pinigų kokybinė vertė,
– Qualitative value for money
– pasirengimo peržiūrai pradžia
– Begin preparing for the review
Pranešėjas pateikia šiuos 2007 m. biudžeto, kuris yra pirmasis naujosios finansinės perspektyvos metinis biudžetas, prioritetus:
For 2007, the first annual budget of the new financial perspective, the rapporteur sees the following priorities:
– Užsienio santykiai: ES vaidmuo globalizuotame pasaulyje
– External Relations – the EUs role in a globalised world
§ Partnerystės arba bendradarbiavimo susitarimai
§ Partnership/Cooperation agreements
§ Europos kaimynystės politika ir pasirengimo narystei priemonės
§ European neighbourhood policy & Pre-accession instruments
§ Plėtros politika, demokratizacija ir žmogaus teisės
§ Development Policy; Democratisation and Human Rights
§ Bendra užsienio ir saugumo politika
§ Common Foreign and Security Policy
– Saugumo politika
– The Security dimension -
§ Išorės saugumas, pvz., energetinis saugumas, terorizmo grėsmė
§ External e.g. energy security, terrorist threats
§ Vidaus saugumas, pvz., sienų kontrolė, imigracija
§ Internal e.g. Border controls, immigration
– Vidaus politika
– Internal Policies -
§ Piliečiai ir ryšio priemonės
§ Citizens and communication
Užsienio santykiai
External Relations
ES užsienio santykių politika 2000–2006 m. patyrė nemažai iššūkių, ypač biudžeto srityje.
The EU's external relations policies have faced a number of challenges over the period of 2000-2006, not least budgetary ones.
Turimų išteklių nepakako ne tik dėl nelauktai padidėjusių poreikių tradicinėms politikos sritims, bet ir prasidėjusi tarptautinė plėtra reikalavo ES paramos.
Not only have the resources available been under severe pressure due to unexpected demands on the budget for traditional policies, added over time as international developments have occurred which required EU support.
Be to, visiškai kitokiame negu prieš dešimt metų pasaulyje nauji iššūkiai sukuria naujas politikos sritis, kurioms reikia papildomų išlaidų.
Furthermore, fresh challenges are leading to new policies which create the need for additional expenditure in a world very different from only a decade ago.
Pranešėjas įsitikinęs, kad pagrindinis 2007 m. biudžeto prioritetas turi būti pagalba Europos santykiams su likusiu pasauliu palaikyti per aktyvius įsipareigojimus .
The rapporteur is convinced that a significant budgetary priority for 2007 must be to support Europe's relationship with the rest of the world through active engagement.
Laikas Europai panaudoti daugiau savo energijos tam, kad sužinotų, kas vyksta už jos sienų ir kokios yra jos politikos pasekmės.
It is time for the EU to spend more of its energies in finding out what is happening beyond its frontiers and learn what consequences there are for its policies.
Todėl pavedimai kitoms šalims, ypač mūsų kaimynėms, turi būti pagrįsti jau esamomis politikos sritimis ir susitarimais (pavyzdžiui, asociacijų susitarimai Rytų Europoje ir Balkanuose, Barselonos procesas pietuose ir strateginė partnerystė su Rytais).
In doing so the message to other countries, and particularly to our neighbours, must build on already existing agreements (such as Association agreements in Eastern Europe and the Balkans, and the Barcelona process to the south or the strategic partnership to the East).
Esant ribotam biudžetui turi būti nustatyti prioritetai.
In restricted budgetary circumstances, priorities will need to be established.
Šiuo požiūriu tinkamos būtų šios keturios sritys:
The following four areas are relevant in this context:
Pastaraisiais metais daugėjo strateginių susitarimų tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių arba regionų.
There has been a proliferation of strategic agreements between the Union and third countries or regions in recent years.
Šis Europos užsienio ryšių apimčių ir sudėtingumo didėjimas iš dalies atspindi pasikeitimus ir naujus poreikius globaliame pasaulyje.
This increase in the scope and complexity of the Europe's external relations partly reflects on-going changes and new necessities in a globalising world.
Tačiau pranešėjas mano, jog tam, kad ES visiškai atliktų savo, kaip patikimo globalaus partnerio vaidmenį, jos užsienio ryšiai pirmiausiai turi būti pagrįsti aiškia ir nuoseklia strategija, kurioje aiškiai nustatyti XXI amžiaus Sąjungos interesai ir strateginiai prioritetai.
However, the rapporteur believes that for the EU to fully assume its role as a credible global partner, its external relations must first and foremost be based on a coherent, over-arching strategy which clearly defines the Union's interests and strategic priorities in the 21st century.
Pirmasis žingsnis tokios platesnės strategijos link galėtų būti esamų ir svarstomų susitarimų įvertinimas, ypatingą dėmesį kreipiant į jų tikslus, efektyvumą ir į jas įtrauktus Sąjungos interesus ir strateginius tikslus.
A first step towards such a broader strategy could be an assessment of existing and envisaged agreements, with particular attention given to their purpose, effectiveness and the Union's interests and strategic objectives involved.
Tačiau nepaisant to, kad ES ir JAV administracijos atnaujino sprendimą sudaryti bendrą darbotvarkę, buvo pasiekta labai menka pažanga arba visai nepasiekta jokios pažangos ES ir JAV santykius pritaikant prie XXI amžiaus sąlygų.
However, despite the renewed determination of the EU and US administrations to shape a common agenda, there has been little or no progress in adapting the EU's relationship with the United States to the 21st century.
R. Böge pranešime dėl politikos iššūkių ir biudžeto priemonių sakoma: „šis požiūris neatsispindi Komisijos pasiūlyme, ir šiais klausimais sprendimus turi priimti Europos Parlamentas, jeigu jie susiję su biudžeto lėšomis“.
As noted in the Böge report on policy challenges and budgetary means, 'this approach is not reflected in the Commission proposal and the European Parliament should participate in decisions on such matters if they have budgetary implications'.
Kalbant apie bendrojo sprendimo priemones, labai svarbus yra Parlamento politinės įtakos klausimas, kuris jau buvo sprendžiamas atitinkamuose komitetuose.
For the co-decision instruments, the question of policy influence of the Parliament is of high importance and is currently being dealt with in the respective committees.
Jūsų pranešėjas palaiko atsakingų komitetų pastangas nukreipti turimas lėšas prioritetinėms sritims (o ne palikti tai spręsti vien Komisijai ir Tarybai pagal komitologijos procedūrą).
Your rapporteur fully supports the lead committees' efforts to steer the available resources to priority areas (rather than leaving this entirely to Commission and Council under comitology procedures).
Tačiau labai svarbu, kad biudžeto procedūroje būtų palikta šiek tiek laiko politiniams sprendimams, todėl tinkamiausia yra Komisija pasiūlyta, o Parlamento galbūt pakeista biudžeto struktūra.
It is, however, very important that sufficient leeway is left for political judgment in the budgetary procedure: the budget structure to be proposed by the Commission, and possibly changed by the Parliament, is therefore relevant.
Taip pat pranešėjas mano, kad labai svarbus yra kriterijų politinio paskirstymo klausimas, tai yra kaip bus skirstomos kaimynystės politikos lėšos šalims, politikos sritims ir regionams ir kaip tai bus susiję su metinio biudžeto procedūra.
The rapporteur also considers that the question of political "allocation criteria" for how the neighbourhood policy resources should be divided among countries, policies, regions, and how this will tie in with the annual budget procedure, is a crucial one.
Kaip bus sprendžiama dėl ketvirtosios antraštinės dalies asignavimų sumažinimo 20 proc.?
How would a 20% reduction under heading 4 be dealt with?
Koks bus trijų pagrindinių bendru sprendimu priimamų aktų – kaimynystės, stabilumo priemonės ir plėtros priemonės – finansavimo santykis?
What would be the relationship between the financial envelopes of the three main co-decision acts: Neighbourhood, Stability Instrument and Development Instrument?
Koks bus poveikis pasirengimo narystei priemonei ir humanitarinei pagalbai, dėl kurių nepriimtas bendras sprendimas?
What would be the resulting effects on the Pre-accession Instrument and humanitarian aid that are not co-decided?
Tai yra sudėtingi klausimai, į kuriuos bus atsakyta tik tada, kai naujoji finansinė perspektyva ir jos lankstumo nuostatos bus žinomos.
These are difficult questions which can only be answered once the new FP and its flexibility provisions are known.
Plėtros politika, demokratizacija ir žmogaus teisės
Development Policy; Democratisation and Human Rights
Pranešėjas nori pakartoti raginimą, kuris buvo pateiktas R. Böge pranešime, kad turi būti skirtos atitinkamos lėšos įvykdyti esamus įsipareigojimus sumažinti skurdą ir, svarbiausia, pasiekti tūkstantmečio vystymosi tikslus.
The rapporteur would like to reiterate the call in the Böge Report for sufficient resources to be made available in order to honour existing commitments to poverty reduction and, most importantly, the Millennium Development Goals (MDGs).
Be to, į demokratijos skatinimą, tinkamą valdymą ir žmogaus teises turi būti žiūrima kaip į bet kurios ilgalaikės vystymosi politikos sudedamąją dalį ir tūkstantmečio tikslų sėkmingo įgyvendinimo priemonę.
Furthermore, the promotion of democracy, good governance and human rights should be viewed as an integral part of any sustainable development policy and instrumental in successfully completing the MDGs.
Visa tai turi atsispindėti biudžeto prioritetuose.
This should be reflected in the budget's priorities.
Siekiant užtikrinti kuo didesnę ES pagalbos kokybę, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rezultatų ir užsienio pagalbos programų įtakos vertinimo priemonėms tobulinti.
In particular, attention should be focused on improving mechanisms for measuring the results and impact of external aid programmes so as to ensure the highest possible quality of EU aid.
Be to, pranešėjas siūlo patikrinti, kaip stiprinant valstybių narių vystymosi politikos ir pagalbos koordinavimą, papildomumą ir nuoseklumą gali būti gauta kuo didesnė Bendrijos pagalbos pridėtinė vertė.
Furthermore, the rapporteur suggests to examine how the added value of Community aid may be maximised by enhancing the coordination, complementarity and coherence of member states' development policies and aid.
Tie veiksmai turi apimti ir programų, susijusių su demokratizacija ir žmogaus teisėmis, nuoseklią analizę.
This should include a detailed look at the programmes on democratisation and human rights.
Bendroji užsienio ir saugumo politika
Common Foreign and Security Policy
Todėl pranešėjas primena ankstesnįjį Europos Parlamento reikalavimą, kad neaiški riba tarp Bendrijos kompetencijos ir išlaidų bei valstybių narių kompetencijos ir išlaidų turi būti padaryta aiškesnė, remiantis Sutarties nuostatomis.
The rapporteur therefore recalls the European Parliament's previous demand that the "grey zone" between Community competence and expenditure - vis-à-vis Member States competence and expenditure - needs to be better clarified, remaining within the bounds of what is permissible under the Treaties.
2.2 Saugumo mastas
2.2 The security dimension
Remiantis naująją finansine perspektyva, saugumas įgauna didesnę svarbą.
This dimension gains importance under the new financial perspective.
Siekiant aiškumo, jis gali būti suskirstytas į išorės ir vidaus saugumą.
For the sake of convenience, it can be divided into external and internal aspects.
Išorės aspektai, pavyzdžiui, energetinis saugumas
External aspects: energy security as an example
Europos Sąjunga yra visiškai priklausoma nuo išorinių energijos tiekėjų: 50 proc. reikalingos energijos yra importuojama.
The European Union is extremely dependent on its external energy supplies, with imports currently accounting for 50% of its demand.
Jeigu dabartinės tendencijos išliks, šis skaičius iki 2030 m. išaugs iki 70 proc.
This figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist.
ES dujų poreikio yra patenkinama importuojant, todėl didės reikalavimai trečiosioms šalims, kurios konkuruoja dėl energijos tiekimo ES valstybėms narėms.
At the same time, EU energy consumption is projected to grow by 22% in the period 1990 to 2020.
ES taip pat susiduria su aplinkos problemomis, pavyzdžiui, Kioto protokolo tikslas iki 2010 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą 8 proc.
The EU is also facing environmental challenges like the Kyoto target of an 8% reduction in CO2 by 2010.
Be to, didėjančios energijos kainos daro tiesioginę įtaką vartotojams ir Europos ekonomikos konkurencingumui.
Furthermore, rising energy prices have a direct and important impact on the consumer and on the competitiveness of the European economy.
Esant tokiems iššūkiams turi būti iš naujo įvertinta atominės energijos reikšmė.
In view of these challenges, the relevance of nuclear power will have to be reassessed.
Be to, Europos bendrija priėmė teisės aktus dėl daugelio energetikos klausimų, pavyzdžiui, elektros energijos tiekimo saugumo, biodegalų naudojimo, atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo, energijos paklausos valdymo priemonių, energijos efektyvumo gerinimo ir energetikos rinkos liberalizavimo.
Furthermore, the European Community has taken legislative action on a number of energy issues like security of electricity supply, the use of bio-fuels, the promotion of renewable energy sources, demand management measures, the improvement of energy efficiency and the liberalisation of energy markets.
Valstybės narės dar neperkėlė šių nuostatų į nacionalinę teisę.
Yet, implementation of many of these measures by the Member States is not completed.
Dabartine 2003–2006 m. energetikos programa „Protinga energetika Europai“
The current energy programme 2003-2006 "Intelligent Energy for Europe"
OL L 176, 2003 7 15, p.
) OJ L 176 of 15 July 2003, p.