natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. ragina Komisiją neatidėliojant pateikti veiksmų planą, kuriame būtų apibrėžtos būsimos priemonės, kurių reikia imtis siekiant išspręsti bent tas problemas, kurias ji nurodė savo tyrimuose, ir kuo greičiau sukurti vidutinės trukmės ir ilgalaikę strategijas; taip pat ragina Komisiją nuodugniau ištirti galimybę visaapimančio požiūrio į sveikatos apsaugą darbo vietoje, atsižvelgiant į visas kylančių pavojų rūšis – stresą, grasinimus, priekabiavimą, smurtą; ragina socialinius partnerius valstybėse narėse kurti atskiras kovos su grasinimais ir smurtu darbo vietoje strategijas tiek dvišaliu, tiek ES lygiu ir keistis pažangiausia patirtimi šioje srityje;
Urges the Commission to present without delay an action plan outlining the next steps to be taken in order to solve at least the problems presented in its own analysis, and to develop as soon as possible a mid-term and long-term strategy for a follow-up; also calls on the Commission to look more closely at the possibility of presenting a global approach to health at the workplace, to include all types of risk such as stress, bullying, harassment and violence – while welcoming the measures the Commission has already taken with regard to sexual harassment and stress; calls on the social partners in the Member States to develop their own strategies, both at bilateral and EU level, to combat bullying and violence at the workplace and to exchange experiences in this area on the basis of best practice;
Proposal for a Directive on services in the internal market ( COM(2004)0002 final). – atsižvelgiant į galimas direktyvos pasekmes sveikatai ir saugai bei darbo kokybei;
Proposal for a Directive on services in the internal market ( COM(2004)0002 final). ) in the light of its likely consequences for health and safety and the quality of jobs;
2004 m. vasario 5 dieną Europos Bendrijų Komisija paskelbė Briuselyje Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui adresuotą komunikatą dėl praktinio direktyvų dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos darbe 89/391 (pagrindų direktyva), 89/654 (darbovietės), 89/655 (darbo įrenginiai), 89/656 (asmeninės apsaugos priemonės), 90/269 (krovinių krovimas rankomis) ir 90/270 (displėjaus ekrano įrenginiai) nuostatų praktinio įgyvendinimo.
On 5 February 2004 the Commission of the European Communities issued a Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the practical implementation of the provisions of the Health and Safety at Work Directives 89/391 (Framework), 89/654 (Workplaces), 89/655 (Work Equipment), 89/656 (Personal Protective Equipment), 90/269 (Manual Handling of Loads) and 90/270 (Display Screen Equipment).
Šis pranešimas paremtas aukščiau minimu komunikatu ir Komisijos komunikatu KOM(2004) 539, 27–ąja metine Saugos, higienos ir sveikatos apsaugos darbe konsultacinio komiteto metine ataskaita ir SEC(2004) 635, Komisijos tarnybų darbo dokumentu apie direktyvos 91/383/EEB, pateikiančios papildomas priemones, skatinančias gerinti pagal terminuotas ir laikinas darbo sutartis dirbančių darbuotojų saugą ir sveikatą darbe, taikymo.
The present report is based on this Communication and also on the Commission Communication COM(2004) 539, the 27th annual activity report of the Advisory Committee on Safety, Hygiene and Health Protection at Work, and SEC(2004) 635, on the Commission staff working paper on the implementation of Directive 91/383/EEC supplementing the measures to encourage improvements in the safety and health at work of workers with a fixed-duration employment relationship or a temporary employment relationship.
Nėra jokių abejonių, kad sveikatos apsauga ir sauga darbe yra viena iš svarbiausių ES politikos krypčių, o saugi ir sveika darbo aplinka bei darbo organizavimas teigiamai veikia ekonomiką ir konkurencingumą.
It is beyond doubt that health and safety at work represents one of the EU’s most important policies and that a safe and healthy working environment and organisation of work have a very important positive effect on the economy and competitiveness.
Visų itin laukiamo Komisijos komunikato dėl minėtų direktyvų įgyvendinimo teko ilgai laukti.
While generally welcomed, nevertheless the Commission Communication on the implementation of the above mentioned directives was a long time coming.
Minėtos direktyvos įsigaliojo 1992 m. gruodžio 31 d., o valstybių narių pirmąjį pranešimą apie jų įgyvendinimą planuota parengti 1997 metais.
These directives mentioned above came into force on 31 December 1992 and the Member States' first national implementation reports were scheduled for 1997.
Tačiau valstybės narės pranešimus pateikė tik 2004 m.
However, it lasted until 2004 that all the Member States reports were finally delivered.
Pranešėjo manymu, valstybės narės ir Komisija dalijasi atsakomybe už tai.
In the personal view of the rapporteur, the Member States and the Commission both share responsibility for this delay.
Siekiant atsižvelgti į įvairių interesų grupių pozicijas, pranešime atsižvelgiama į įvairaus pobūdžio duomenis.
The present report makes use of a wide range of data in order to take into account the opinions of all interested groups.
Pavyzdžiui, buvo remiamasi tokia medžiaga: Europos saugos ir sveikatos apsaugos darbe agentūros (Bilbao agentūra) informacija, darbdavių atstovų pozicijomis (UNICE), Europos profesinių sąjungų techninių sveikatos apsaugos ir saugos biurų pozicijomis ir tyrimų išvadomis, Liuksemburgo Konsultacinio komiteto darbuotojų atstovų grupės pozicijomis, Europos profesinių sąjungų konfederacijos pozicijomis, valstybių narių pranešimais bei kitomis analizėmis, duomenimis, studijomis ir panašiais dokumentais.
For example, the following material was used: information from the European Agency for Safety and Health at Work (the Bilbao Agency), the views of employers’ representatives (UNICE), the views and studies of the European Trade Union Technical Bureau for health and safety, the views of the employees’ representative group at the Luxembourg consultative committee, the views of the European Trade Union Confederation, the national reports of Member States and other analyses, information, studies and the like.
Komisijos komunikato analizė
Analysis of the Commission Communication
Pirmoje komunikato dalyje nagrinėjamos teisinės naujo teisės akto pasekmės bei jo įgyvendinimo priežiūra ir tinkamumas.
The first part of the Communication deals with the legal impact of the new legislation and control and conformity of transposition.
Antroje dalyje vertinami praktinio įgyvendinimo pagrindai, pavyzdžiui, naujojo teisės akto paskelbimas ir rėmimas, sąmoningumo skatinimas bei įgyvendinimo mechanizmai.
The second part evaluates the bases for practical implementation such as publication and promotion of the new legislation, raising awareness and enforcement systems.
Detaliai nagrinėjami esminiai Pagrindų direktyvos elementai:
It analyses in detail the basic elements of the Framework Directive, including:
– rizikos įvertinimas, patvirtinimas ir priežiūra;
- risk assessment, documentation and supervision;
– apsaugos ir prevencinių tarnybų aprūpinimas;
- provision of protective and preventive services;
– darbuotojų informavimas, konsultavimas, dalyvavimas ir kvalifikacijos kėlimas bei
- information, consultation, participation and training of employees; and
– sveikatos apsaugos ir saugos darbe organizavimas ir valdymas.
- organisation and management of health and safety at work.
Ypatingas dėmesys skiriamas specifinėms sritims – mažoms ir vidutinėms įmonėms bei valstybiniam sektoriui.
Particular attention is paid to specific examples - SMEs and the public sector.
Trečia dalis skirta naujų įgyvendintų teisės aktų veiksmingo vertinimui, atsižvelgiant į gamybinių traumų ir profesinių ligų skaičių, sąnaudas ir naudą įmonei, ekonomines pasekmes bei poveikį užimtumui ir konkurencingumui.
The third part is devoted to an assessment of the effectiveness of the newly implemented legislation based on the number of injuries at work and occupational illness, the costs and benefits to businesses, economic impact and the effects on employment and competitiveness.
Paskutinėje dalyje pateikiamas teigiamas teisės akto įgyvendinimo poveikio įvertinimas, nurodomi didžiausi sunkumai, pateikiami pasiūlymai teisės aktui patobulinti bei kitos priemonės, galinčios palengvinti visapusišką ir tinkamą teisės akto taikymą visoje išplėstos Europos Sąjungos teritorijoje.
The final part examines the positive effects of implementation as well as the main difficulties, makes suggestions for improvement and ends by considering further steps to facilitate full and correct application throughout the enlarged European Union.
Pranešėjo pastabos
Rapporteur’s comments
Pirmiausia reikia pažymėti, kad minėtų direktyvų įgyvendinimo negalima laikyti užbaigtu ir kad daugelis šalių priėmė tik „kosmetinius pakeitimus“, kad įvykdytų Bendrijos teisės aktų reikalavimus.
First of all it must be said that the implementation of the above mentioned directives cannot be considered to be complete and that in many countries the impact of the directives has led only to ‘cosmetic changes’ to meet the requirements of the Community legislation.
Pranešėjas apgailestauja, kad valstybės narės labai vėlavo pateikti pranešimus ir Komisija – paskelbti vertinimo išvadas apimantį pranešimą.
The rapporteur deeply regrets the very belated transmission of the national reports as well as the publication of the Commission evaluation report.
Pagrindinis Komisijos pranešimo pliusas yra tai, kad Komisija iš tiesų stengiasi įvertinti, kaip darbo vietose taikomos direktyvos ir nepasiriboja vien tik bendru įgyvendintų teisės aktų aprašymu.
The main plus point of the Commission's report is that it evaluates how the directives are being applied in the workplace rather than limiting itself to a general description of the transposed legislation.
Tai be abejo yra naudinga ir teigiama pozicija.
This is undoubtedly a useful and positive approach.
Komisija tinkamomis priemonėmis stengėsi parodyti, kaip praktiškai buvo įgyvendintos atskiros direktyvos.
The Commission has correctly sought to show how the individual directives have been implemented in practice.
Pranešėjo nuomone, Komisija apsiribojo dabartinės padėties apžvalga, problemų išvardijimu ir nustatymu, bet nepasiūlė jokios specifinės programos ar strategijos susidariusiai padėčiai pakeisti.
In the view of the rapporteur, the Commission limited itself to monitoring the current situation and naming and identifying problems, but so far has not put forward any specific programme or a strategy as to how to improve the current state of affairs.
Kita esminis trūkumas yra tai, kad Komisija nenagrinėja klausimo, kaip paskatinti darbdavių atstovus aktyviau dalyvauti tobulinant nacionalinę profesinių ligų ir darbo saugos sistemą, ypač valstybiniame sektoriuje.
A further basic shortcoming consists in the fact that the Commission does not deal with the issue of how to increase participation of employees’ representatives in the national occupational health and safety system, and in particular in the public sector.
Atrodo, kad Komisija nepakankamai atsižvelgia į egzistuojančius faktus.
It seems that the Commission does not sufficiently take account of the existing empirical evidence –in this respect.
Labiau ribojant atstovaujamųjų organų galias, susilpnės apsauga ir sauga darbo vietoje (kai kuriose valstybėse narėse jau pastebimos tokios tendencijos).
A reduced participation of representative bodies of the workers would lead to a decreasing level of health and safety at work (in some Member States similar trends can already be observed).
Nors socialinis dialogas yra viena iš Komisijos sričių, o sveikatos apsauga ir sauga darbe yra jos sudėtinė dalis, Komisijos požiūris į darbuotojų atstovaujamųjų organų dalyvavimą netenkina.
Although social dialogue is one of the Commission’s themes and occupational health and safety is a part of it, the Commission's overall approach to the issue of participation of workers' representative bodies cannot be considered sufficient.
Tiek Komisija, tiek Europos Parlamentas turėtų sunerimti dėl Komisijos komunikate pateiktų statistinių duomenų: kasmet 5 200 darbuotojų miršta dėl gamybinių traumų.
The statistical data included in the Commission Communication is alarming for both the Commission and the European Parliament: 5 200 workers lose their life as a result of a work‑related accident every year.
Visoje ES gamybines traumas kasmet patiria apie 4,8 milijonų darbuotojų.
Throughout the EU there are about 4.8 million work‑related accidents per year.
Beveik dviem trečdaliais atvejų gamybinę traumą patyrę asmenys yra nedarbingi daugiau nei 3 dienas, o beveik 14 procentų darbuotojų kasmet patiria po daugiau nei vieną gamybinę traumą.
About two thirds of accidents lead to an absence of more than three days at work and almost 14 % of workers suffer more than one accident in a year.
Tai reiškia, kad kiekvienais metais prarandama apie 158 milijonų dienų darbo, o beveik 300 000 darbuotojų kasmet dėl gamybinės traumos arba profesinės ligos patiria įvairaus sunkumo nuolatinį nedarbingumą.
This means that around 158 million days’ work are lost annually, and nearly 300 000 workers will get various degrees of permanent disabilities resulting from a workplace‑related accident or disease every year.
Bendros ekonominės sąnaudos sudaro apie 2,6–3,8 procentus bendro nacionalinio produkto.
It is estimated that the total cost to the economy amounts to between 2.6 % and 3.8 % of GNP.
Šie skaičiai patvirtina, kad netaikant tinkamos socialinės politikos patiriamos didelės ekonominės sąnaudos, neleidžiančios pasiekti strateginio tikslo – visiško užimtumo.
These data are evidence of the high economic cost of not having appropriate social policy in place, which constitutes a major obstacle to attaining the strategic objective of full employment.
Pranešėjas susirūpinęs tuo, kad jei ateityje tokios tendencijos išliks naujajame Komisijos komunikate, kuriame bus nagrinėjama padėtis ir naujose valstybėse narėse, atsispindės dar prastesni rezultatai.
The rapporteur fears that if this established trend continues in the future, the next Commission Communication, which will also cover the new Member States, may return even worse results.
Be to, pranešėjas mano, kad nors Komisija ir stengėsi pasitelkti visas įmanomas priemones, įskaitant ir Teismo procesus dėl kai kurių valstybių narių neteisingo Pagrindų direktyvos perkėlimo į savo teisę, ginčytina, ar ji turi pakankamai įgaliojimų veiksmingai priversti valstybes nares teisingai perkelti direktyvą ir lanksčiai bei tenkinančiai spręsti problemas, susijusias su nustatytais trūkumais ir vėlavimu.
The rapporteur furthermore takes the view that despite Commission's effort to take advantage of all accessible instruments, including infringement proceedings against some Member States in cases of incorrect transposition of the Framework Directive, it is arguable whether it has sufficient competencies, which enable it to enforce correct transposition efficiently and thereby to react flexibly and in a satisfactory way to detected failures and to minimise delays.
Apskritai, pranešėjo nuomone, Pagrindų direktyvos užmojai galėtų būti platesni ir konkrečiau suformuluoti: sveikatos apsaugos ir saugos darbe srityje stokojama veiksmingos prevencijos strategijos.
Generally in the rapporteur's view, the Framework Directive could be more ambitious and specific: in the area of occupational health and safety there is a lack of strategy concerning a highly effective prevention policy.
Nepakanka vien tik į pavienių įmonių lygmenį orientuotos strategijos, nes ji neužtikrina vienodai aukštų standartų visoms įmonėms.
A strategy based solely at the level of individual businesses is not sufficient because it does not make for equally high standards in all businesses.
Todėl siekiant subalansuoti ar pagerinti blogas sąlygas kai kuriose įmonėse, būtina parengti tvirtą nacionalinę strategiją, į šį procesą, savaime suprantama, įtraukiant ir profesines sąjungas.
A strong national strategy is therefore required, naturally with the involvement of trade unions, in order to compensate for and improve the poor conditions in some businesses.
Pagrindų direktyva nepakankamai detaliai reglamentuoja ir prevencines tarnybas.
The Framework Directive is not specific enough on preventive services.
Dabartinę situaciją būtų galima apibrėžti kaip „savireguliuojančią sistemą“.
The current situation can be characterised as a ‘self‑regulatory system’.
Valstybės narės pačios nusprendžia, kaip praktiškai taikyti Pagrindų direktyvos nuostatas.
It is up to Member States how the requirements of the Framework Directive are applied in practice.
Prevencijos paslaugas apibrėžiančios teisinės nuostatos yra visiškai netinkamos, nes jose numatytas tik reikalavimas, kad šias paslaugas gali teikti „kompetentingas organas“, nenustatant šio organo pobūdžio.
Legal arrangements concerning preventive services are totally inadequate if they merely require that such services should be carried out by a 'competent body' but do not specify its character.
Prevencinėms tarnyboms būtinas taip vadinamas „daugiadisciplininis modelis“, kuris priklausomai nuo konkrečių įmonių dydžio ir pajėgumų numato vidaus ir nepriklausomų techninės saugos ekspertų, gydytojų, psichologų, toksikologų ir ergonometrijos specialistų bendradarbiavimą.
The area of preventive services requires what is known as a multidisciplinary model, which would include technical safety experts, doctors, psychologists, toxicologists, experts in ergonomics etc., either internally or externally, depending on the size and capabilities of individual businesses.
Svarbu, kad prevencinės tarnybos orientuotųsi į visus darbuotojus, nors praktiškai to dar nepavyko pasiekti.
It is essential for preventive services to cover all employees, which in practice is far from being achieved.
Remiantis Suomijoje atlikto tyrimo duomenimis, šios tarnybos dirba su mažiau kaip 50 procentų 15 senųjų ES valstybių narių gyventojų.
According to a Finnish study, fewer than 50 % of the population of the 15 pre‑enlargement Member States of the EU are covered.
Pagrindų direktyvoje taip pat nepakankamai aiškiai reglamentuojamos psichologinės sąlygos.
The area of psychological conditions is also dealt with in the Framework Directive, but none too clearly.
Psichologinių sąlygų klausimą reikėtų nagrinėti detaliau ir suprantamiau nei anksčiau.
The problem of psychological conditions should be dealt with more clearly and more comprehensibly than has been the case to date.
Idėjų būtų galima pasisemti iš Europos susitarimo dėl darbo sąlygoto streso.
An inspiration for this could be the European agreement on work‑related stress.
Komunikate teigiama, kad mažose ir vidutinėse įmonėse padėtis blogesnė nei didelėse įmonėse.
The Communication indicates that the situation in SMEs is worse than that in large businesses.
Per pastaruosius dešimt metų vidutinis įmonių dydis Europos Sąjungoje sumažėjo, šiuo metu 90 procentų tokių įmonių dirba mažiau nei 20 procentų darbuotojų.
Over the last decade the average size of enterprises in the EU has been getting smaller, with 90 % of them employing less than 20 workers.
Daugėja ne tik mažų ir vidutinių įmonių, pastebima ir milžiniška darbuotojų kaita šiose įmonėse bei reiškinys, kurį būtų galima įvardyti kaip darbo sąlygų nestabilumą.
Not only is the number of SMEs growing but there is also a huge turnover in these companies and what can be qualified as an associated instability in labour conditions.
Tokie veiksniai kaip neformalios organizacijų grupės, nedidelė vadybos ir prevencijos patirtis, net ir patiriant traumas, darbas tradiciškai labai pavojinguose sektoriuose, resursų stoka bei nepakankamos galimybės gauti kvalifikuotą pagalbą neleidžia pagerinti situacijos.
Informal organisational groups, little experience with management, prevention and even accidents, working in traditionally high‑risk sectors, lack of resources and poor access to qualified help are further hindrances to improvement.
Pranešėjo nuomone, Komisija tik konstatuoja problemas ir pateikia daugiau ar mažiau bendro pobūdžio pasiūlymus situacijai pagerinti.
In the rapporteur's view, the Commission's analysis limits itself only to identifying problems and providing somewhat general proposals on how to improve the situation.
Už nelaimingų atsitikimų prevenciją darbo vietoje, darbą atliekant subrangovams, atsakingi turėtų būti ne tik jie.
A change in the approach to responsibility for prevention of work‑related accidents involving subcontractors would contribute very much towards improving the current state of affairs.
Atsakomybė turėtų tekti ne vien tik subrangovams, bet ir pagrindiniams rangovams, o tai reikštų, kad subrangovai bus pasirenkami atsižvelgiant ne vien tik į kainą, bet ir į tai, kaip jie užtikrina sveikatos apsaugą ir saugą darbe.
Responsibility should lie not only with the subcontractor, but also with the main contractor of the order, which would mean that subcontractors would not be chosen only on the basis of price but also according to how they ensure health and safety at work.
Viena iš galimybių – įvesti privalomus sertifikatus arba pirmoje pakopoje bent jau numatyti savanorišką sertifikavimo sistemą, kuri egzistuoja, pavyzdžiui, Vokietijoje.
One possible course of action could be to step up compulsory certification or, in a first phase, to introduce at least a voluntary certification system such as exists in Germany, for example.
Vyrauja klaidinga nuomonė, kad pavojai valstybiniame sektoriuje yra ne tokie dideli kaip privačiame sektoriuje.
Regarding the public sector, the erroneous view prevails that risks are insignificant in comparison with the private sector.
Komisija visiškai teisingai atkreipia dėmesį į šios srities problemas, ypač: saugos kultūros ir darbuotojų sąmoningumo ir suinteresuotumo pagerinti sveikatos apsaugos ir saugos sąlygas šiame sektoriuje stoką.
The Commission correctly points out the existing problems in this area, in particular: the lack of a safety culture, awareness and motivation of workers for the improvement of health and safety conditions in this sector.
Pranešėjo nuomone, Komisija tik įvardija šios srities problemas ir priešingai nei mažų ir vidutinių įmonių atveju nepasiūlo bendro ar konkretesnio šių problemų sprendimo būdo.
In the rapporteur's view, the Commission has limited itself only to identifying the problems and, in contrast with the area of SMEs, does not suggest a general or more concrete course of action to remedy this situation.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas didelės rizikos grupėms, kurioms daugiausiai priskiriami laikini darbuotojai, nestabilų darbą dirbantys asmenys, emigrantai ir moterys.
Special attention must be devoted to high‑risk groups, which mainly include temporary workers, contingent workers, immigrants and women.
Negalima paneigti fakto, kad kalbos barjeras emigrantams yra labai svarbus veiksnys, kuris dažnai trukdo gauti su sveikatos apsauga ir sauga darbe susijusios informacijos.
It cannot be ignored that the language barrier plays a very significant role for immigrants, often making it difficult for them to obtain all the information they need in the area of health and safety at work.
Kita galimybė pagerinti padėtį – padidinti darbo inspektorių skaičių, dėl ko dažniau būtų atliekami patikrinimai.
Another way of contributing to an improvement of the situation would be to increase the number of labour inspectors, which would have the positive effect of a higher frequency of inspections.
Pirmiausia reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad darbo inspektoriai yra kvalifikuoti ir turi pakankamai teorinių ir praktinių žinių atitinkamoje srityje, todėl prevencinių patikrinimų metu gali rasti potencialius rizikos šaltinius.
Emphasis should be placed mainly on ensuring that labour inspectors are adequately trained and educated in a given area, in practice as well as in theory, in order to be able to uncover potential risk factors in preventive inspections.
Siekiant užtikrinti, kad teisės normose numatytos baudos būtų skiriamos nuosekliai, inspektoriams reikėtų suteikti gerokai platesnius įgaliojimus.
Inspectors clearly need to be granted greater powers so as to ensure that the penalties contained in the legislation are applied consistently in practice.