natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. primena, kad bendro intereso paslaugos (BIP) ir bendro ekonominio intereso paslaugos (BEIP) yra pagrindinis Europos socialinio modelio elementas ir yra svarbios visiems piliečiams vienodai užtikrinant sveikatos apsaugą, švietimą, viešąjį transportą, vandens ir energijos tiekimą; ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos dėl šių paslaugų; mano, jog ypač svarbu, kad reformuojant mūsų socialines sistemas, BIP ir BEIP būtų teikiama didelė reikšmė ne tik dėl to, kad jos gerina piliečių gyvenimo kokybę, bet ir todėl, kad jos didina verslo pajėgumus dirbti efektyviai ir teikia aukštos kokybės darbo jėgą;
23. recalls that SGIs and SGEIs are an essential element of the European social model, and are fundamental to the universal delivery of health, education, public transport, water and energy supplies to all citizens; calls on the Commission to bring forward a proposal for a framework directive on these services as a matter of urgency; considers it essential that in reforming the EU's social systems, SGIs and SGEIs are respected, given their key role not only in delivering a better quality of life to citizens, but also in enhancing businesses’ capacity for efficiency and their access to a high-quality labour force;
24. pažymi būtinybę tinkamai spręsti naujų šeimos formų klausimą pagal subsidiarumo principą ir didinti socialinių paslaugų, pvz., prieinamos vaikų priežiūros, specialių poreikių turinčių arba neįgalių žmonių priežiūros ir ilgalaikės pagyvenusių žmonių priežiūros, sritį; kartu turi būti išlaikytas aukštas konsultacijų lygis, vidutinio ir ilgojo planavimo laikotarpiu dalyvaujant vietiniams socialiniams veikėjams;
24. notes the necessity to deal adequately with new types of family, in accordance with the principle of subsidiarity, and enlarge the scope of social services, such as accessible childcare, care for those with special needs or disabilities, and long-term-care for elderly persons; while maintaining a high level of consultation involving local social players in medium and long-term planning;
Socialinis dialogas
Social Dialogue
25. primena, kad socialinis dialogas skirtinga forma yra pagrindinis valstybių narių tradicijų elementas, kad bet kuri sėkminga socialinių sistemų reforma turi įtraukti visus suinteresuotus subjektus, ypač socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, ir kviečia atnaujinti socialinį dialogą visais lygiais – tiek nacionaliniu, tiek europiniu ir didesnį vaidmenį suteikti trišaliam dialogui Europos lygmeniu;
25. recalls that social dialogue in its various manifestations is an essential element in the traditions of the Member States and, in accordance with national customs and practices, that any successful reform of the social systems should involve all stakeholders, in particular the social partners; calls for the renewal of the social dialogue at all levels, both national and European and the development of a greater role for the trialogue at European level;
26. pripažįsta teigiamą vaidmenį, kurį gali atlikti įmonių socialinė atsakomybė skatinant socialinę sanglaudą, dažniau vertinant įmonių elgesio poveikį kasdieniniam bendruomenių, kuriose jos veikia, gyvenimui ir didinant įmonių atsakomybę suinteresuotiesiems subjektams; siekdamas atsakingo įmonių elgesio rekomenduoja taikyti reikalavimus rengti ataskaitas socialine ir aplinkos temomis bei viešosios politikos priemones, pvz., viešuosius pirkimus;
26. recognises the positive role that corporate social responsibility can play in promoting social cohesion through the way in which companies' behaviour impacts upon the daily life of the communities in which they are involved and enhancing companies' accountability to their stakeholders; recommends the use of social and environmental reporting requirements and public policy measures such as public procurement, in order to stimulate responsible behaviour by companies;
Žmogiškieji ištekliai
Human Resources
27. reikalauja Komisijos ir valstybių narių bendradarbiauti kuriant konkrečias programas ir iniciatyvas, sutelktas į darbo ir gyvenimo sąlygų gerinimą ir tvarų žmogiškųjų išteklių vystymą, pvz., nustatant geresnės sveikatos priežiūros tikslus ir standartus, kaip pagrindinį socialinių sistemų modernizavimo elementą;
27. insists that as a central element of the modernisation of social systems the Commission and the Member States cooperate in the setting up of concrete programmes and initiatives focused on the improvement of working and living conditions and the sustainable development of human resources, such as the setting of targets and standards for improved healthcare;
28. ragina imtis visuotinių diskusijų dėl visų teisės į priimtiną pensiją; pripažįsta grėsmę, kad dėl pensijų reformų, kurios pradėtos daugelyje valstybių narių, padaugės pensininkų, gyvenančių skurde; nurodo skubų poreikį imtis teigiamų veiksmų skatinant pagyvenusio amžiaus darbuotojus ir jiems leidžiant likti darbo rinkoje arba į ją sugrįžti, suteikti tinkamas galimybes ir didesnį lankstumą renkantis pensijų planus; ragina Komisiją stebėti nacionalines pastangas kovoti su demografinių pokyčių poveikiu pensijų tvarumui ir veiksmingiau prižiūrėti nediskriminavimo amžiaus pagrindu priemonių įgyvendinimą;
28. calls for a broad debate concerning the right of all to pensions of an acceptable level; recognises the fear that pension reforms, begun in many Member States, will increase the number of pensioners already living in poverty; highlights the urgent need for positive action to encourage and enable older workers to remain in or re-enter the labour market, grant fair access and more flexibility in choice of pension and retirement schemes; calls on the Commission to study national efforts to address the impact of demographic change on pension sustainability and pensioner poverty; and to monitor more effectively the implementation of existing anti age-discrimination legislation;
29. atkreipia dėmesį į moterų padėtį – jų teisė į pensiją neturėtų sumažėti dėl šeimyninės padėties ar darbo pertraukų, atsiradusių dėl motinystės (tėvystės) atostogų arba dėl vaikų priežiūros;
29. draws attention to the situation of women whose pension entitlement should not be diminished due to their marital status or interruptions in employment due to maternity or parental leave, or child-care breaks;
30. pripažįsta vadinamosios lanksčios socialinės apsaugos sistemos privalumus, valstybės narės ją turėtų patvirtinti atsižvelgdamos į vidaus aplinkybes, saugodamos darbuotojų pajėgumą išlaikyti darbo vietą ir rasti naują gerinant profesinius sugebėjimus dalyvaujant mokymuose ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose, ir laiko ją priemone, skirta suderinti darbo ir gyvenimo pusiausvyros bei darbo ir gyvenimo ciklo sąvokas;
30. recognises the advantages of 'flexicurity' systems which Member States should adopt, in accordance with their circumstances, in order to protect workers' capacity to keep/find jobs through mobility and/or improvement of professional skills by way of occupational training and lifelong learning and consider them as a means of promoting reconciliation of work-life balance and work and lifecycle concepts;
31. džiaugiasi Globalizacijos reguliavimo fondo, galinčio papildyti Europos socialinį fondą bei valstybių narių pastangas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant teikti specialią paramą darbą keičiantiems ir naujo darbo ieškantiems darbuotojams, įsteigimu;
31. welcomes the creation of a Globalisation Adjustment Fund, as a potential complement to the European social fund, as well as the Member States' efforts at national, regional and local level to provide specific support for workers for job conversion and seeking new employment;
32. primena, kad lyčių ir rasių lygybė ir nediskriminavimo religijos, lyties, amžiaus ar negalios pagrindu principas pagal EB sutarties 13 straipsnį turi būti sistemingai įtraukiami į visą socialinę politiką; mano, kad besiformuojanti ES integracijos politika iš tiesų yra aiški socialinės politikos forma, kurią būtina vystyti; tiki, kad visų: moterų, vyrų, mažumų grupių ir imigrantų, tvirto integravimo užtikrinimas būtų naudingas visuomenei ir socialinei sričiai sanglaudos ir pasirengimo darbo vietai prasme;
32. recalls that gender and race equality and the principle of non-discrimination under Article 13 of the EC Treaty, which provides a legal basis for appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, must be systematically included in all social policies; considers that emerging EU policies on integration are in fact a concrete form of social policy, which should be developed; believes that ensuring that all: women, men, minority groups, and immigrants, are well integrated delivers benefits to society and social benefits in terms of cohesion and preparedness for the workplace;
Socialinė apsauga
Social Protection
33. pabrėžia, kad socialinės apsaugos sistemos turi veiksmingai siekti užkirsti kelią skurdui, socialinei atskirčiai ir su jais kovoti, ypatingą dėmesį skiriant skurdo spąstų šalinimui;
33. emphasises that social protection systems should be efficient in achieving their goals of preventing and combating poverty and social exclusion, with particular emphasis on eliminating poverty traps;
34. mano, kad užimtumas yra lemiamas veiksnys siekiant socialinės integracijos; todėl ragina daryti reformas, kurios nukreiptų valstybės lėšas į užimtumo ir sugrįžimo į darbą didinimą ir suteiktų paskatas dirbti, pašalindamos skurdo spąstus ir kitas socialinės atskirties formas, ir kuo skubiau spręstų nedirbančių moterų ir kai kurių tautinių mažumų, kurių dauguma susiduria su visuomenės ir (arba) struktūrinėmis kliūtimis įsidarbinant, problemą; ragina tirti ir spręsti specialias problemas, su kuriomis susiduria moterys, priklausančios tautinėms mažumoms, ir imigrantės;
34. considers that employment is a decisive factor in achieving social inclusion; therefore, calls for reforms that direct public spending towards raising employment rates and return to work rates and provide incentives to work by eliminating poverty traps and other forms of social exclusion, and address as a matter of urgency the numbers of women and some ethnic minorities who are unemployed, many of whom face societal and/or structural barriers to entering the labour market; study and address the specific problems faced by women from ethnic minorities and immigrant women;
35. pripažįsta, kad lanksčios socialinės apsaugos metodas, tinkamų socialinės apsaugos priemonių sukūrimas ir išlaikymas yra būtinos lankstumo sąlygos, nes jos tvirtai apsaugo nuo neteisėto atleidimo iš darbo;
35. recognises that, in the 'flexicurity' approach, creating and maintaining adequate social protection mechanisms is an indispensable prerequisite of flexibility, as is firm protection against unfair dismissal;
Išorinė dimensija
External dimension
36. dar kartą patvirtina, kad ES galės apsaugoti savo interesus tarptautiniu lygmeniu tik tuomet, jei pajėgs išsaugoti ekonominę ir socialinę sanglaudą;
36. reaffirms that only if the EU can preserve its economic and social cohesion will it be able successfully to defend EU interests at an international level;
37. pripažįsta, kad nepaisant teigiamo poveikio dėl globalizacijos atsiranda ekonominis ir socialinis disbalansas, sąlygojantis gilius Europos piliečių nuogąstavimus, ypač tose valstybėse narėse, kuriose yra aukštas nedarbo lygis, ir tuose regionuose, kuriuos labiausiai paveikė įmonių persikėlimas; ragina valstybes nares kartu vykdyti struktūrines reformas, kurios bus reikalingos, jeigu ES nori išlikti patrauklia pasaulio dalimi, teikiančia aukštos kokybės prekes ir paslaugas;
37. recognises that, despite its positive effects, globalisation is producing economic and social imbalances, thus arousing deep apprehension in the citizens of Europe, especially in those Member States with high unemployment rates and those regions most affected by company relocations; calls on the Member States, accordingly, to undertake the structural reforms that are needed if the EU is to remain an attractive option on the world stage, with high-value products and services;
38. pabrėžia, kad ES turi tvirtai propaguoti savo socialines vertybes – solidarumą ir socialinį teisingumą – visose derybose ir susitarimuose dėl prekybos ir vystymosi;
38. stresses that the EU should confidently promote its social values of solidarity and social justice in all trade and development negotiations and agreements;
39. kviečia ES ir valstybes nares imtis politinių veiksmų trečiųjų šalių, kurių ekonominis augimas didelis, atžvilgiu (Brazilijos, Rusijos, Indijos ir Kinijos) siekiant vystymosi modelio, pagal kurį būtų laikomasi žmogaus teisių, demokratijos, laisvės, darbo ir aplinkosaugos standartų ir socialinio teisingumo; ragina ES padėti rasti pasaulinę ekonominio augimo ir aukštų socialinių ir aplinkosaugos standartų pusiausvyrą;
39. calls on the EU and the Member States to adopt political actions in relation to third countries with a high economic growth (Brazil, Russia, India and China) in order to attain a development model which provides for the respect of human rights, democracy, freedom, labour and environmental standards and social justice; calls on the EU to help in finding a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards;
40. mano, kad siekdamos puoselėti Europos vertybes Komisija ir valstybės narės turi susitarti dėl nuoseklios pozicijos, kurios būtų laikomasi dalyvaujant Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir daugiašalių aplinkos apsaugos agentūrų forumuose; mano, kad ypač Tarptautinės darbo organizacijos veikla turi būti glaudžiau siejama su PPO sutartimis ir kad pagrindinių TDO darbo standartų vertinimas turi būti įtrauktas į ES santykių su PPO strategiją ir dvišales derybas; ragina Komisiją dvišaliais susitarimais užtikrinti, kad būtų bent minimaliai laikomasi TDO standartų, siekiant užtikrinti tinkamas darbo sąlygas;
40. calls on the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, the OECD, and multilateral environmental agencies; believes, in particular, that the work of the ILO should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO assessments of core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations; calls on the Commission to ensure, through bilateral agreements, that the ILO standards are, as a minimum, respected so that humane working conditions are guaranteed;
41. džiaugiasi, kad buvo sukurta „BLS + “ (Bendroji lengvatų sistema) programa, kuria skatinama siekti pažangos socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat ragina vadovautis šiuo požiūriu sudarant dvišalius prekybos susitarimus; pažymi, kad Komisija turėtų įdėmiai stebėti šios programos įgyvendinimą, norėdama užtikrinti, jog šie standartai būtų įdiegti;
41. welcomes the introduction of the GSP+ scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
42. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
42. instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Kaip toliau kelti ES piliečių gyvenimo lygį išliekant konkurencingiems pasaulio ekonomikoje?
How to continue to improve the standard of living for EU citizens while remaining competitive in the global economy?
Kaip integruoti ekonominę, užimtumo ir socialinę politiką taip, kad būtų pasiektas tvarus vystymasis ir socialinė sanglauda?
How to integrate economic, employment and social policy in a way, which delivers sustainable development and social cohesion?
Kaip užtikrinti, kad visi naudotųsi ekonominio augimo teikiama nauda?
How to ensure that all share the benefits of growth?
Europos socialinis modelis
European Social Model
Europos socialinis modelis yra visų pirma vertybių klausimas.
The European social model is first and foremost a question of values.
Kokią Europos socialinę sistemą betyrinėtume, susiduriame su jos pagrindu - bendromis lygybės, nnediskriminavimo ir solidarumo vertybėmis ir perskirstymu, visuotinai prieinamu nemokamu arba pigiu mokslu ir daugeliu kitų viešųjų paslaugų, kurios yra piliečio teisė ir esminis elementas siekiant sukurti sėkmingos modernios ekonomikos ir sąžiningos visuomenės pagrindą.
Whatever European social system we examine we find the common values of equality, non discrimination and solidarity and redistribution as fundamentals, with universal, free or cheap access to education and healthcare, and a variety of other public services as the right of a citizen and as essential to creating the basis for a successful modern economy and a fair society.
Būtent šiuo aspektu Europos modelis, pvz., skiriasi nuo JAV modelio.
It is in this respect that our European model differs from the US model for instance.
ES turi labai išvystytas socialinės politikos priemones (įskaitant socialinę apsaugą, sveikatos, švietimo ir priežiūros paslaugas), kurios rodo, jog socialinė sanglauda labai vertinama.
Social policies (including social protection, health, education and care services) are highly developed in the EU, reflecting a strong attachment to social cohesion.
Akademikai išskiria 4 modelius (Šiaurės, anglosaksų, žemyninį, Viduržemio jūros regiono), kurie skiriasi (skiriasi apsaugos lygis, erdvė individualioms iniciatyvoms), bet ir turi bendrų bruožų.
Academics distinguish 4 different models (Nordic, Anglo-Saxon, continental, Mediterranean) with differences (in level of protection, space for individual initiatives) but also having common features.
Visos 25 valstybės narės turi tas pačias vertybes ir tą patį tikslą – suderinti ekonominius rezultatus ir konkurencingumą su socialiniu teisingumu.
All 25 Member States share the same values and the same objective of combining economic performance, competitiveness with social justice.
Jos tiems patiems tikslams pasiekti naudoja skirtingas priemones.
They have different instruments to reach the same goals.
Šie nacionaliniai modeliai yra ilgų ir sudėtingų istorinių procesų rezultatas.
These national models are the result of long and complex historical processes.
Pranešėjai laikosi nuomonės, kad svarbu pripažinti ir vertybių vienovę, ir valstybių narių sistemų skirtingumą.
Your co-rapporteurs take the view that it is important to recognise both the unity of values, and the diversity of the Member States' systems.
Europos socialinio modelio sėkmė
Success of the European social model
ES yra nuolatinio darbo rezultatas.
The EU is "work in progress".
Dėl jos ribų ir atsakomybės sričių dar galutinai nesusitarta; diskusijos apie jos demokratinį valdymą ir jo plėtojimą tikriausiai tęsis kartų kartas.
Its boundaries and responsibilities have yet to be finally agreed; the debate about, and the development of, its democratic governance will continue possibly for generations.
Nors impulsas sukurti Jungtinę Europą kilo siekiant atimti iš Europos valstybių galimybę kada nors vėl kariauti viena su kita, pagrindinis rūpestis, žinoma, buvo Europos tautų ir kitų pasaulio šalių gerovė.
While the impulse for the creation of a United Europe was to end the possibility of European states ever again going to war against each other, the underlying concern was obviously the welfare of the peoples of Europe and of the wider world.
Nepaisant nesėkmių ir reformos poreikio, svarbu pabrėžti Europos socialinio modelio sėkmę.
It is important to underline, in spite of the failures and the need to reform, the success of the European social model.
Visame pasaulyje žinoma, kad šis modelis suteikia aukštą gyvenimo kokybę.
It is known around the world for providing a high quality of life.
ES modelį kitos šalys, regionai (Vidurio Rytai) ir organizacijos (Mercosur, Asean) laiko sėkmės pavyzdžiu.
The EU model is seen by other countries, regions (Middle-East) and organizations (Mercosul, Asean) as an example of success.
Nors daugiau kaip 80 milijonų darbingo amžiaus žmonių neturi darbo ir daugiau nei 70 milijonų vyrų, moterų ir vaikų vis dar gyvena skurdo pavojuje, narystė ES smarkiai padidino bendrą valstybių narių klestėjimą ir politinį, socialinį ir ekonominį stabilumą.
Even though in excess of 80m people of working age are jobless and over 70m men, women and children are still at risk of poverty in our Union, the general prosperity and political, social and economic stability of Member States has been greatly enhanced by membership of the EU.
Labiau negu bet kada anksčiau pripažįstama, kad netgi ES sukūrimo ir vystymosi pagrindo sąlygas reikia performuluoti taip, kad jos atspindėtų šiandienos politines, ekonomines ir socialines realijas.
It is more clearly recognised than ever that the rationale for the creation and development of the EU is in need of restatement in terms that reflect today's political, economic and social realities.
Tai ypač svarbu tuomet, kai technologinė revoliucija pertvarko darbą ir jo lemiamus socialinius santykius ir kai laipsniškas Europos gyventojų senėjimas yra kliūtis išlaikyti energingą Europos poziciją pasaulio arenoje.
This is particularly so in circumstances where the technological revolution is restructuring work and the social relationships that it gives rise to, and where the gradual ageing of Europe's population is a challenge to maintaining a vibrant European presence on the world stage.
Demografinės evoliucijos požiūriu Europa dabar patiria niekada anksčiau nepasitaikiusias problemas.
As regards demographic evolutions, Europe is faced now with unprecedented problems.
2005-2030 m. virš 65 m. amžiaus asmenų skaičius išaugs iki 52,3 proc. gyventojų (padidės 40 milijonų), o 15-64 m. amžiaus asmenų grupė sumažės 6,8 proc.
Between 2005 and 2030, the number of persons above 65 years of age will rise to 52,3% of the population (+40 million), whereas the group of persons between 15 and 64 years will decrease by 6,8% (- 21 million).
Pirmasis yra vidutinės gyvenimo trukmės padidėjimas.
The first one is the rise in life expectancy.
Nuo 1960 m. vidutinė gyvenimo trukmė, siekusi 60 metų, pailgėjo 5 metais moterims ir 4 metais vyrams.
Since 1960, average life expectancy at 60 has risen five years for women and nearly four years for men.
Dėl to vyresnių nei 80 metų asmenų skaičius iki 2050 m. padidės 180 proc.
As a result, the number of persons over the age of 80 will increase by 180% by 2050.
Antrasis veiksnys yra mažėjantis gimstamumas.
The second factor is the decreasing birth rate.
Vaisingumo lygis Europoje pastaraisiais dešimtmečiais labai mažėjo.
Fertility rates in Europe have declined considerably in recent decades.
Minimalus reikalingas išlaikyti esamą gyventojų skaičių gimstamumo lygis yra 2,1 vaiko vienai moteriai, o 2003 m. moterys ES vidutiniškai turėjo 1,48 vaiko.
Whereas the minimum birthrate necessary to maintain the population at its present level is 2,1 children per woman, in 2003 women in the EU had on average 1,48 children.
Šios tendencijos turi didelių pasekmių klestėjimui ir kartų santykiams.
These developments have major consequences for prosperity and for the relations between the generations.
Kiti Europos sistemos sunkumai yra įvairūs globalizacijos ir technologinės revoliucijos aspektai, kurių dėka įmonėms tampa lengviau ir finansiškai patraukliau persikelti į mažų atlyginimų šalis, kurios gali būti mažiau išsivysčiusios darbuotojų, vartotojų ir aplinkos apsaugos požiūriu.
Further challenges to the European system are various facets of globalisation and the technological revolution, which make it easier and financially attractive for companies to relocate to low wage countries, which may be less developed with regard to labour, consumer and environmental protections.
Dėl globalizacijos kai kurių valstybių narių ekonominis augimas buvo stebėtinas, ir tai padėjo mažinti skurdą visame pasaulyje.
Due to globalization, some Member States have been shown interesting economic growth ratio, which contributes positively to reduce poverty at global level.