natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto ( A6‑0372/2006 ) pranešimą,
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0372/2006 ),
A. kadangi pagarba kalbų ir kultūrų įvairovei yra pagrindinis ES principas ir tai įtvirtinta šiomis sąlygomis Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 22 straipsnyje: „Sąjunga gerbia kultūros, religijos ir kalbų įvairovę“,
A. whereas respect for linguistic and cultural diversity is a basic principle of the EU and is enshrined in the following terms in Article 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union: ‘The Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity’,
B. kadangi daugiakalbystė – ypatingas ES bruožas, taigi ji yra aiškus pavyzdys bei Europos kultūros pagrindinė sudedamoji dalis,
B. whereas multilingualism is a special feature of the EU that makes it a clear example as well as a basic component of the European culture,
C. kadangi prieš tai minėtoje 2003 m. sausio 14 d. rezoliucijoje buvo raginama į EB steigimo sutartį įtraukti šį naują straipsnį: „Bendrija savo kompetencijos srityje gerbia ir skatina kalbų įvairovę Europoje, įskaitant regionines ar mažumų kalbas kaip šios įvairovės išraišką, skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir pasinaudodama kitomis reikiamomis priemonėmis prisidedant prie šio tikslo“,
C. whereas in its above-mentioned resolution of 14 January 2003, it called for the following new Article to be inserted in the EC Treaty: ‘The Community shall, within its spheres of competence, respect and promote linguistic diversity in Europe, including regional or minority languages as an expression of that diversity, by encouraging cooperation between Member States and utilising other appropriate instruments in the furtherance of this objective’,
D. kadangi daugiakalbystės skatinimas pliuralistinėje Europoje yra pagrindinis kultūrinės, ekonominės ir socialinės integracijos veiksnys, gerinantis piliečių įgūdžius ir palengvinantis jų mobilumą,
D. whereas the promotion of multilingualism in a pluralistic Europe is an essential factor in cultural, economic and social integration, enhancing citizens’ skills and facilitating their mobility,
E. kadangi kai kuriomis Europos kalbomis kalbama ir daugelyje šalių, kurios nėra ES narės, ir jos yra svarbus ryšys tarp skirtingų pasaulio regionų bendrijų ir tautų,
E. whereas some European languages are also spoken in a great number of non-Member States and constitute an important link between peoples and nations of different regions in the world,
F. kadangi kai kurios Europos kalbos itin tinka tiesioginiams ryšiams su kitomis pasaulio dalimis užmegzti,
F. whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
G. kadangi kalbų įvairovė gali būti socialinės sanglaudos sudedamąja dalimi ir tolerancijos, skirtumų pripažinimo, identifikavimo bei tautų tarpusavio supratimo šaltiniu,
G. whereas linguistic diversity can be an element of social cohesion and a source of tolerance, acceptance of differences, identification and mutual understanding among peoples,
H. kadangi daugiakalbyste taip pat turėtų būti siekiama skatinti pagarbą įvairovei ir toleranciją, kad valstybėse narėse tarp įvairių kalbinių bendruomenių nekiltų aktyvių ar pasyvių konfliktų,
H. whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
I. kadangi visos kalbos, kaip išskirtinės prieigos prie kultūros priemonės, yra atskiras būdas tikrovei suprasti bei apibūdinti, todėl jos privalo turėti sąlygas, reikalingas joms plėtoti,
I. whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
J. kadangi, siekiant skatinti kitų kalbų mokymąsi ir taip pasiekti vadinamąjį „gimtoji kalba +2“ tikslą, svarbu išmanyti mokymosi kalbėti, formuluoti ir įsisavinti pagrindines sąvokas ankstyvoje vaikystėje principus, kuriais remiasi gebėjimas kalbėti gimtąja kalba,
J. whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of “mother tongue +2”, it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
K. kadangi regioninės ir mažumų kalbos yra svarbus kultūros lobis ir, atsižvelgiant į tai, kad jos sudaro bendrą kultūros paveldą, reikėtų didinti paramą, skirtą joms išsaugoti,
K. whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation them should be improved,
L. kadangi regioninės ir mažumų kalbos yra svarbus kultūros lobis ir, atsižvelgiant į tai, kad jos sudaro bendrą kultūros paveldą, reikėtų nuolat ir visais lygmenimis didinti paramą joms skatinti,
L. whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
M. kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nepalankias sąlygas ar aplinkybes turinčių arba neįgalių žmonių galimybėms mokytis užsienio kalbų didinti,
M. whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
Ypatingos pastabos dėl Pagrindų strategijos
Specific Comments on the Framework Strategy
2. mano, kad siekiant Lisabonos tikslų būtina gerinti Europos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemų kokybę, veiksmingumą ir prieinamumą, skatinant užsienio kalbų mokymąsi;
Considers that, in order to achieve the objectives set by the Lisbon strategy, it is essential to improve the quality, effectiveness and accessibility of the education and training systems in the European Union by promoting foreign language learning;
10. ragina Komisiją ir kitas Europos institucijas jų interneto tinklavietėse kuo geriau pasinaudoti naujomis skaitmeninėmis ir techninėmis vertimo priemonėmis ir taip suteikti Europos piliečiams galimybę internete rasti ir gauti informaciją apie Europą jų gimtąja kalba;
Calls on the Commission and the other European institutions to make the best possible use of new digital and technological translation tools on their Internet sites so as to enable European citizens to have access to, and obtain from the Internet, information about Europe in their own languages;
CLIL), kai mokiniai mokomojo dalyko mokosi užsienio kalba, ir ragina valstybes nares suformuoti pažangiosios patirties sistemą, ypač nagrinėjant rezultatus, pasiektus per integracijos kursus daugiakalbėse šalyse;
Welcomes the greater use of Content and Language Integrated Learning (CLIL), where pupils learn a subject through the medium of a foreign language, and calls on the Member States to form a network of best practices, in particular by analysing the results obtained from immersion courses in multilingual countries;
17. mano, kad Erasmus kursuose vartojama kalba turėtų būti oficiali priimančiosios valstybės ar regiono švietimo sistemos kalba ir kad reikia užtikrinti, kad Erasmus studentai pasiektų tokį tos kalbos mokėjimo lygį, kuris suteiktų jiems galimybę tinkamai lankyti kursus, dėstomus ta kalba;
Considers that the language used in Erasmus courses should be the official language of the host country's or region's educational system, and that it should be ensured that Erasmus students attain a level of proficiency in that language which enables them to properly follow courses provided in that language;
19. remia pasiūlymus skatinti daugiakalbystę informacinėje visuomenėje ir kurti bei plėtoti daugiakalbį turinį bei žinias; nuolat daugėja technologijų, prisidėsiančių prie didesnio visų kalbų vartojimo, įskaitant rečiau vartojamas kalbas; technologijos suteikia didžiausias galimybes užtikrinti socialinę kalbinę erdvę visoms Europos kalboms;
Supports the proposals for multilingualism in the information society and the creation and circulation of multilingual content and knowledge; there is an increasing array of technologies that will help a greater use of all languages, including those less widely used; technology offers the greatest potential for ensuring social linguistic space for all of Europe’s languages;
Siūlomos priemonės
Proposed Measures
Komunikato santrauka
Summary of the Communication
Komunikatas dar kartą patvirtina Komisijos įsipareigojimą skatinti daugiakalbystę ir siūlo konkrečius veiksmus.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Pažymima, kad ES įkurta remiantis principu „suvienijusi įvairovę“ ir kad, be 21 oficialiosios ES kalbos esama apie 60 vietos bei migrantų kalbų.
They note that the EU is founded on ‘unity in diversity’ and that besides the 21 ‘official’ languages of the EU there are around 60 indigenous languages plus migrant languages.
Manoma, kad ši įvairovė yra „gerovės šaltinis“, skatinantis „didesnį solidarumą“ ir „tarpusavio supratimą“.
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
Kalbant apie daugiakalbystės apibrėžimą, apimantį „skirtingas kalbas vartojančių bendruomenių sambūvį vienoje geografinėje erdvėje“, siūlomos politikos kryptys, kurių tikslas – „skatinti visų kalbų raiškai palankią aplinką, kurioje puoselėjamas daugybės kalbų mokymas ir mokymasis“.
Referring to their definition of multilingualism which includes ‘the co-existence of different language communities in one geographical area’ they propose policies which seek to ‘promote a climate that is conducive to the full expression of all languages, in which the teaching and learning of a variety of languages can flourish.’
Kalbėdama apie rečiau vartojamas kalbas, Komisija pažymi, kad ji teikia pagrindinę finansinę paramą Europos rečiau vartojamų kalbų biurui (ERVKB) ir Mercator tinklams.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
Ji pažymi, kad atliktas Europos kalbų mokymosi ir kalbų įvairovės agentūros poreikio tyrimas, jam visiškai pritarė Europos Parlamentas, tačiau Komisija pasirinko Europos kalbų įvairovės centrų tinklą, kuriam ji, iš dalies neužtikrintai, „išanalizuos galimybę skirti daugiametį finansavimą, pasinaudojant siūloma visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa“.
It notes the study conducted for an Agency for Language Learning and Linguistic Diversity, this had the full support of the EP, but the Commission has opted for a Network of Language Diversity Centres for which it will, somewhat unconvincingly, ‘examine the possibility of financing on a multi-annual basis through the proposed Lifelong Learning programme’.
Vis dėlto Figelio kalboje per neseniai įvykusią konferenciją dėl regionų ir mažumų kalbų (RMK) švietimo srityje pateiktas siūlymas, kad tikėtina, jog tai dabar bus tęsiama.
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
Be kitų pasiūlymų apibrėžiama, kad nacionaliniai planai bus reikalingi daugiakalbystei skatinti, ir, palyginti be entuziazmo, kad „taip pat reikia atsižvelgti į regionų ir mažumų kalbų mokymą.“
Amongst the proposals they outline that ‘national plans’ will be needed to promote multilingualism and rather half-heartedly that ‘the teaching of regional or minority languages should also be taken into account as appropriate’.
Be to, išvardijama daug laukiamų priemonių, įskaitant naujų technologijų panaudojimą, naująją ES kalbos mokėjimo rodyklę, pažangiosios patirties tyrimą ir didesnį integruoto dalyko ir kalbos mokymo (IDKM) panaudojimą.
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
III skirsnyje kalbama apie daugiakalbę ekonomiką ir apie tai, kaip kalbos įgūdžiai padaro ES konkurencingesnę ir pripažįstamą, kad kalbėjimas kliento kalba yra naudingas verslui.
Section III turns to the multilingual economy and how language skills make the EU more competitive and recognising that speaking your customer's language is good for business.
Atrodo, kad tekstas yra skirtas oficialiosioms kalboms.
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
IV skirsnyje akcentuojama daugiakalbystė palaikant Komisijos santykius su piliečiais.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
ES priimami teisės aktai, tiesiogiai privalomi jos piliečiams, todėl Sąjungos demokratinio teisėtumo ir skaidrumo prielaida yra užtikrinti, kad piliečiai galėtų bendrauti su institucijomis ir skaityti ES teisę savo, jų žodžiais tariant, gimtąja kalba ir dalyvauti Europos projekte „nejausdami kalbos barjero“.
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Tačiau, nors ir pagirtina, atrodo, kad tai apima tik oficialiąsias kalbas.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Klaidinga teigti, kad visi piliečiai turi visapusišką prieigą prie ES projekto, o kalbos, nepriklausančios nė vienai valstybei, ir regioninės kalbos, kai kurios iš jų turinčios daugiau kalbėtojų, faktiškai išskiriamos.
It is mistake when they say that all citizens have universal access to the EU project when stateless and regional languages, some of which have more speakers than member state languages, are in fact excluded.
Neįtikėtina, kad tuo metu, kai ES stengiasi priartėti prie savo piliečių, ji savo veiksmais iš karto išskiria 10 proc.
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
Kitais klausimais pateikti pasiūlymai sveikintini, tačiau tik tuomet, jeigu jie apima regionų arba mažumų kalbas (RMK).
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
Svarstymas apie tikrąją daugiakalbystę
Considerations on real multilingualism
Be to, ES Konstitucijos žlugimas, – joje buvo keletas nuostatų, užtikrinančių paramą rečiau vartojamoms kalboms (RVK), bet ji nebuvo tinkamai pripažinta dėl savo įtakos skatinant RVK ir siekiant teisių toms kalboms.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Dabar atėjo laikas iš naujo įvertinti taktiką be Konstitucijos projekto – tai scenarijus, palikęs RVK be jokio tinkamo teisinio pagrindo vykdyti kampaniją ar gauti finansavimą.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
Tai reiškia, kad NVO, pvz., ERVKB, dabar turi sutelkti dėmesį į naujus būdus, siekdamos užtikrinti prasmingą kalbų įvairovę.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Be dabartinių tarptautinių sutarčių, pvz., Europos Tarybos Regioninių ir mažumų kalbų chartijos ir Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos, labiausiai reikalingi privalomi teisės aktai, kurie saugotų RVK kalbėtojų teises, ir individualias, ir kolektyvias, savo gyvenime vadovautis gimtąja kalba, teisę gauti išsilavinimą gimtąja kalba ir teisę į apsaugą nuo nedraugiškų valstybių narių, kurių politika kelia grėsmę RVK ir savo veiksmais asimiliuoja nė vienai valstybei nepriklausančią tautą ir (arba) tautinę mažumą.
What is needed above and beyond existing international treaties such as the Council of Europe European Charter for Regional or Minority Languages and Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities, is binding legislation that enshrines the rights LUL speakers, both individually and collectively, to conduct their lives in their language, the right to receive education in their language and the right to protection from hostile member states who's policies threaten LULs and act to assimilate the stateless nation and/or national minority.
Neseniai atliktas tyrimas paaiškina, kad RMK buvimas valstybėje yra tai šaliai ekonomiškai naudingas.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
Tyrimas, pagrįstas RVK ar oficialios kalbos dvikalbystės privalumais, parodo, kaip dvikalbiai asmenys turi didesnius pažinimo gebėjimus ir atsiduria tarp tų, kurie įgyja geresnius.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
Tad investicija į dvikalbystę ir daugiakalbystę yra investicija į socialinį kapitalą.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
Komunikatas, nors ir turėta gerų tikslų bei pateikta keletas laukiamų pažangių pasiūlymų, geriausiu atveju išlieka dviprasmiškas neoficialių kalbų klausimu, o blogiausiu – neigia sunkią keleto Europos kalbų, kurioms gresia pavojus, padėtį.
The Communication, while well meaning and with several welcome innovative proposals, remains ambiguous on the issue of non-official languages at best and at worst neglects the plight of several European languages that are endangered .
Be to, kalbos planavimo ir plėtros požiūriu juo nedaroma jokios aiškios pažangos, kuriant prasmingą kalbų įvairovę, kuri, kaip pagrindinė ES vertybė, yra esminė, jeigu ES turi tikslą pasiekti tikrą daugiakalbystę .
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Dabartinės ES finansavimo gavimo taisyklės prisideda prie mažesnių kalbų grupių, valstybės narės ar priešingai, išskyrimo.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
Sekdamas veiksmų planu, Komunikatas dėl daugiakalbystės rodo visišką atotrūkį nuo tikslinio fiksavimo sąvokos rečiau vartojamų kalbų projektams, – tai yra scenarijus, pagal kurį iš tiesų bus dar labiau paliktos nuošalyje rečiau vartojamos kalbos, ypač tos, kurioms kyla didžiausias pavojus.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
Komisijos pasiūlymai rodo tipinį parėjimą nuo ankstesnės iki 2000 m. tiesioginės paramos rečiau vartojamoms kalboms (ir biudžeto, kuriame yra B eilutė) ES politikos prie tokios, kai mažumoje atsidūrusios kalbų bendruomenės turi varžytis „atviroje rinkoje“ su didelėmis kalbomis.
The Commission's proposals signal a paradigm shift away from earlier pre-2000 EU policy of direct support for lesser-used languages (with the B-line budget) to one where minoritised language communities have to compete on the ‘open market’ with the big languages.
Lieka neaišku, kaip jos turi tai daryti.
How they are meant to achieve this remains unclear.
Didesnės kalbos turi stiprias organizacijas ir didelį finansavimą, pvz., Britų taryba 2005 m. turėjo 750 mln. eurų anglų kalbai propaguoti – gerokai daugiau nei estų, švedų, valų ar škotų, galų kalbų biudžetai.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Reikalingas administracinis supaprastinimas stipendijų paraiškoms proporcingai stipendijų dydžiui, aktyvi politika RVK naudai skirstant finansavimą ir tikslinio, tiesioginio finansavimo grąža (įskaitant išankstinį finansavimą) be bendro finansavimo.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
Be to, tobulėjant informacinėms technologijoms, visos rečiau vartojamos kalbos netenka galimybės gauti finansavimą, nes labiausiai pabrėžiamos kalbos, kuriomis kalba daugiau kalbėtojų.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Jeigu, kaip teigia komisaras Figelis, „kalba paverčia mus žmonėmis“, RVK ir kalbantiesiems jomis reikalingas statusas, nurodytas tame pareiškime.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Jeigu ES laikosi nuomonės, išreikštos šūkyje „suvienijusi įvairovę“ ir kad visos kalbos yra lygios, tuomet reikalinga darni prasminga ES kalbų politika ir teisės aktuose saugomos kalbų teisės tam, kad būtų užtikrinta visų Europos kalbų apsauga ir joms klestėti būtų suteikta socialinė lingvistinė erdvė.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Nors esama kalbų įstatymų ir teisės aktų, šiandien nėra darnios teisiškai privalomos kalbos politikos ES institucijų ar valstybių narių lygmeniu.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
Žmogaus teisių kalbų aspektu nuostatos ES yra nevienodos.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Šį nevienodumą dar labiau didina tai, kad stojančiosios valstybės turi atitikti minimalius rečiau vartojamų kalbų teisių ir tautinių mažumų kriterijus.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
Tačiau yra senosios valstybės narės, kurios, jeigu dabar kreiptųsi dėl stojimo į ES, visiškai neatitiktų šių kriterijų.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.
Tai nenormalu ir neteisinga naujųjų valstybių narių atžvilgiu ir neteisinga RMK bendruomenių atžvilgiu, ir tai rodo dvigubus ES standartus.
It is an anomaly that is unfair to the new member states and unfair to RML communities plus it illustrates EU double standards.
Didesnei daugiakalbystei reikalinga aktyvi politika Europos mažiau vartojamų kalbų klausimu, įskaitant valstybių narių kalbas, pvz., estų ir danų kalbą, ir nacionalines kalbas, tokias kaip baskų ir valų kalbos.
For greater multilingualism is that there are proactive policies in favour of Europe’s less widely used languages including Member State languages such as Estonian and Danish, as well as national languages such as Basque and Welsh.
Komisija pripažįsta, kad nėra daug naudos iš to, kad daugiau žmonių yra dvikalbiai, o jų antroji ar trečioji kalba yra anglų kalba.
It's not much use, as the Commission recognises that more people are multilingual but when their second or third language is English.
Tai lemia dar didesnį anglų kalbos vartojimą, dominavimą ir įsitvirtinimą kaip ES lingua franca .
This will lead to an even greater pre-dominance and reinforcement of the use of English as the EU’s lingua franca .