natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 4 skirsnio „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“ poskyrio „Veikla“ punktas „Nauja gamyba“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 4 "Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies", Subpoint "Activities", bullet point "New Production"
Sąlygų ir lėšų sukūrimas intensyvaus žinių naudojimo gamybai, taip pat naujų pavyzdžių, reaguojant į iškylančius pramonės poreikius, konstravimas, kūrimas ir tvirtinimas; bendrų gamybos vertybių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų, panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, biotechnologijų, informacinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų), kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės produktų ir paslaugų kartai ir pritaikymas pagal besikeičiančius poreikius.
Creating conditions and assets for knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (eg, nano, bio, info, cognitive and their engineering requirements) for the next generation of high value-added products and services, and adaptation to the changing needs.
Sąlygų ir lėšų sukūrimas tvariai intensyvaus žinių naudojimo gamybai, taip pat naujų pavyzdžių, reaguojant į iškylančius pramonės poreikius, konstravimas, kūrimas ir tvirtinimas; bendrų gamybos vertybių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų, panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, biotechnologijų, informacinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų), kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės produktų ir paslaugų kartai ir pritaikymas pagal besikeičiančius poreikius.
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (eg, nano, bio, info, cognitive and their engineering requirements) for the next generation of high value-added products and services, and adaptation to the changing needs.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 4 skirsnio „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“ poskyrio „Veikla“ punktas „Technologijų integravimas pramonės taikymams“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 4 "Nanosciences, Nanotechnologies, Materials and new Production Technologies", Subpoint "Activities", bullet point "Integration of technologies for industrial applications"
Naujų žinių apie nanomokslą, medžiagas ir gamybą bei atitinkamų technologijų integravimas vienam ir keliems sektoriams skirtuose sveikatos priežiūros, statybos, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus, mechaninės gamybos taikymuose.
Integrating new knowledge and technologies on nano, materials and production in sectoral and cross sectoral applications such as: health, construction, transport, energy, chemistry, environment, textiles and clothing, pulp and paper, mechanical engineering.
Naujų žinių apie nanomokslą, medžiagas ir gamybą bei atitinkamų technologijų , tarp jų ir ekologiškų technologijų, integravimas vienam ir keliems sektoriams skirtuose sveikatos priežiūros, statybos, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus, mechaninės gamybos taikymuose.
Integrating new knowledge and technologies , including eco-technologies, on nano, materials and production in sectoral and cross sectoral applications such as: health, construction, transport, energy, chemistry, environment, textiles and clothing, pulp and paper, mechanical engineering.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyris „Tikslas“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Objective"
Paversti esamą energetikos sistemą, naudojančią iškastinį kurą , tvaresne, kuri remtųsi įvairiais energijos šaltiniais bei jos transportavimo sistemomis, padidinant energijos efektyvumą, kad būtų išspręsti neatidėliotini uždaviniai, susiję su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, taip pat būtų padidintas Europos energetikos pramonės konkurencingumas.
Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe’s energy industries.
Paversti esamą energetikos sistemą, naudojančią iškastinį kurą , energetiniu požiūriu efektyviausia ir mažiausiai nuo iškastinio kuro priklausančia ekonomika pasaulyje iki 2020 m.; tokia, kuri remtųsi pirmiausia įvairiais atsinaujinančiais energijos šaltiniais bei jos transportavimo sistemomis, padidinant energijos efektyvumą ir energijos taupymą, kad būtų išspręsti neatidėliotini uždaviniai, susiję su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, taip pat būtų padidintas tvarios Europos energetikos pramonės konkurencingumas.
Transforming the current fossil-fuel based energy system into the most energy efficient and least fossil fuels dependent economy in the world by 2020; such a sustainable energy economy will be based primarily on a diverse portfolio of renewable energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency and energy conservation to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe’s sustainable energy industries.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Loginis pagrindas“ 1 pastraipa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 1
Nerimą keliančios pasaulinės energijos paklausos tendencijos (prognozuojama, kad per artimiausius 30 metų paklausa išaugs 60%), būtinybė didele dalimi sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingas naftos kainų nepastovumas (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinis nestabilumas tiekėjų regionuose verčia skubiai ieškoti tinkamų ir laiku randamų sprendimų.
The urgency to develop adequate and timely solutions is justified by the alarming trends in global energy demand (predicted to rise by 60% in the next 30 years), the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Nerimą keliančios pasaulinės energijos paklausos tendencijos (prognozuojama, kad per artimiausius 30 metų paklausa išaugs 60%), būtinybė nustatyti ir didele dalimi sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingas naftos kainų nepastovumas (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinis nestabilumas tiekėjų regionuose verčia skubiai ieškoti tinkamų ir laiku randamų sprendimų.
The urgency to identify and develop adequate and timely solutions is justified by the alarming trends in global energy demand (predicted to rise by 60% in the next 30 years), the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Loginis pagrindas“ 2 pastraipa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Europa išsiveržė į pirmąją vietą pasaulyje pagal kelias energijos generavimo ir energijos naudojimo efektyvumo technologijas.
Europe has developed world leadership in a number of energy generation and energy efficiency technologies.
Ji pirmauja modernių atsinaujinančios energijos technologijų – saulės energijos, bioenergijos ir vėjo energijos – srityje.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio-energy and wind energy.
Tačiau šioms pozicijoms šiuo metu grėsmę kelia konkurentai (ypač JAV ir Japonija).
These positions, however, are now facing competition (in particular from the US and Japan).
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Loginis pagrindas“ 3 pastraipa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Rationale", paragraph 3
Todėl valstybės paramai turėtų tekti esminis vaidmuo mobilizuojant privačias investicijas, o pastangos ir ištekliai Europos mastu turėtų būti derinami nuosekliai ir veiksmingiau, kad galima būtų konkuruoti su ūkiais, daug ir nuolat investuojančiais į panašias technologijas.
Public support should therefore play a key role in mobilising private investment and European efforts and resources should be combined in a coherent and more effective manner, to compete with economies that are investing heavily and consistently in similar technologies.
Toliau išdėstyta veikl a , kurią reikia atlikti, kad būtų pasiektas šis tikslas.
The activities to meet the objective are set out below.
Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą į tvarią ir pažangią, reikia naujų technologijų, su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o nauda – pernelyg neaiški, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas mokslinių tyrimų, kūrimo ir įrodymo procesams bei diegimui būtinas investicijas.
Radically transforming the energy system into a sustainable intelligent energy one requires new technologies with risks that are too high and the benefits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Veikla“ punktas „Vandenilis ir kuro elementai“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Hydrogen and fuel cells"
Integruota veikla, siekiant suteikti tvirtą technologinį pagrindą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei stacionarių, portatyvių ir transporto taikym o srityje.
Integrated action to provide a strong technological foundation for competitive EU fuel cell and hydrogen industries, for stationary, portable and transport applications.
Integruota veikla, siekiant suteikti tvirtą technologinį pagrindą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei stacionarių, portatyvių ir transporto taikym o , pagrįsto atsinaujinančiais energijos šaltiniais, srityje.
Integrated action to provide a strong technological foundation for competitive EU fuel cell and hydrogen industries, for stationary, portable and transport applications based on renewable energy sources .
Kaip ir numatyta ES tiksluose iki 2050 m. sukurti tvarią vandenilio ekonomiką, moksliniai tyrimai turėtų sutelkti dėmesį į vandenilio iš atsinaujinančių energijos šaltinių gamybą.
In line with the EU objective of creating a sustainable hydrogen economy by 2050, research should focus on the production of hydrogen from renewable energy sources.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Veikla“ punktas „CO 2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "CO2 capture and storage technologies for zero emission power generation"
Iš pagrindų sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo elektrinių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, paremtų CO 2 surinkimo ir saugojimo technologijomis.
To drastically reduce the environmental impact of fossil fuel use aiming at highly efficient power generation plants with near zero emissions, based on CO2 capture and storage technologies.
Moksliniai tyrimai dėl anglies dvideginio dujų surinkimo ir saugojimo technologijų orientuoti į socialinių, ekonominių, teisinių ir aplinkos apsaugos technologijų kriterijų plėtrą, tarp jų garantijas dėl visą gyvavimo trukmę apimančio nuolatinio jų saugojimo.
Research on carbon capture and storage technologies will be oriented towards the development of social, economic, legal and environmental criteria for the technology, including guarantees as to the permanence of the storage throughout its lifetime.
Anglies dvideginio dujų surinkimo ir saugojimo projektai yra nepriklausomos mokslinės kontrolės ir priežiūros kiekvienoje aikštelėje objektas, kurio rezultatai yra iki galo prieinami visuomenei.
Carbon capture and storage projects will be subject to independent scientific review and monitoring on a site-by-site basis, results of which will be fully disclosed to the public.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Veikla“ punktas „Energijos efektyvumas ir taupymas“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Energy efficiency and savings"
Naujų idėjų ir technologijų nedidelių energijos sąnaudų, pasyviosios energijos ir papildomos energijos pastatų, paslaugų ir pramonės energijos efektyvumui ir taupymui didinti vystymas ir demonstravimas .
Development and demonstration of new concepts and technologies to improve energy efficiency and savings for low-energy, passive energy and plus-energy buildings, services and industry.
Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų integravimą ir tvarių naujų atsinaujinančios energijos technologijų taikymą ir energijos paklausos valdymą.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency, the use of renewable and sustainable new energy technologies and energy demand management.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 5 skirsnio „Energetika“ poskyrio „Veikla“ punktas „Žinios energetikos politikai formuoti“
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 5 "Energy", Subpoint "Activities", bullet point "Knowledge for energy policy making"
Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgo laikotarpio kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons.
Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgo laikotarpio kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas; politikos priemonių, kurios gerokai paspartintų naujos efektyvios energijos įgyvendinimą, paklausos valdymą ir atsinaujinančios energijos koncepcijas ir technologijas, vystymas.
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium and long term horizons; the development of policy tools for a significant acceleration of the implementation of new energy efficiency, demand side management and renewable energy concepts and technologies.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 skirsnio „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ poskyrio „Loginis pagrindas“ 2 pastraipa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Rationale", paragraph 2
Be to , reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai kyla iš esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos ir susijusių teminių strategijų įgyvendinimo, veiksmų planų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos, ir direktyvų, pvz., Bendrosios vandens direktyvos.
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6 th Environmental Action Plan and associated thematic strategies, the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, and Directives such as the Water Framework.
Be to , reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai kyla iš esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos ir susijusių teminių strategijų įgyvendinimo, veiksmų planų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos, Bendrijos strategijos dėl gyvsidabrio ir direktyvų, pvz., Bendrosios vandens direktyvos.
In addition there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6th Environmental Action Plan and associated thematic strategies , the action plans on Environmental Technologies and Environment and Health, the Community Strategy on Mercury, and Directives such as the Water Framework.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 skirsnio „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ poskyrio „Loginis pagrindas“ 3 pastraipa
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Rationale", paragraph 3
Šios technologijos prisideda prie tvaraus vartojimo bei gamybos ir padeda užtikrinti darnų augimą, pasiūlydamos ekologiškai našius sprendimus aplinkos problemos spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūrinį paveldą.
Such technologies contribute to sustainable consumption and production and help to deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural heritage.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 punkto „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ papunkčio „Veikla“ paantraštės „Klimato kaita, tarša ir pavojai“ 1 įtrauka
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Climate change, pollution and risks", indent 1
– Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir Žemės sistemų funkcionavimas; pritaikymo ir sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; klimato, žemės paviršiaus ir vandenyno tarpusavio sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms.
– Pressures on environment and climate: Functioning of climate and the earth system; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; interactions between climate, land surface and the ocean; and impacts on biodiversity and ecosystems.
– Pavojai aplinkai ir klimatui , įskaitant klimato kaitos priežastis ir ankstesnius pasikeitimus (paleoklimatas): klimato ir Žemės sistemų funkcionavimas; pritaikymo ir sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; klimato, žemės paviršiaus ir vandenyno tarpusavio sąveika; žemės ūkio ir klimato kaitos sąveika ir poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms.
– Pressures on environment and climate, including causes of climate change and previous changes ('palaeoclimate'): Functioning of climate and the earth system; adaptation and mitigation measures; pollution in air, soil and water; changes in atmospheric composition and water cycle; interactions between climate, land surface and the ocean; interaction between agriculture and climate change and impacts on biodiversity and ecosystems.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 skirsnio „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ poskyrio „Veikla“ punkto „Klimato kaita, tarša ir pavojai“ 2 įtrauka
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Climate Change, pollution and risks", indent 2
- Aplinka ir sveikata: Aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos tarpusavio sąveika, taip pat šaltinių, ryšių su aplinka patalpose ir poveikio bei naujų rizikos veiksnių nustatymas; integruoti nuodingųjų medžiagų rizikos įvertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; pavojų sveikatai aplinkoje kiekybinis įvertinimas ir sąnaudų–naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai .
- Environment and health: Interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, links to indoor environment, and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for toxic substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
– Aplinka ir sveikata: Aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos tarpusavio sąveika, taip pat šaltinių, biologinės stebėsenos, ryšių su aplinka patalpose ir poveikio bei naujų rizikos veiksnių nustatymas; integruoti nuodingųjų ir pavojingų medžiagų rizikos įvertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; pavojų sveikatai aplinkoje kiekybinis įvertinimas ir sąnaudų–naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai .
- Environment and health: Interaction of environmental stressors with human health including identification of sources, biomonitoring, links to indoor environment, and impact and emerging risk factors; integrated risk assessment methods for toxic and hazardous substances including alternatives to animal testing; quantification and cost-benefit analysis of environmental health risks and indicators for prevention strategies.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 skirsnio „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ poskyrio „Veikla“ punkto „Klimato kaita, tarša ir pavojai“ 3 įtrauka
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change)", Subpoint "Activities", bullet point "Climate Change, pollution and risks", indent 3
- Gamtiniai pavojai : Pagerinti su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros ir potvyniai) susijusių katastrofų numatymą ir integruotą pavojų–pažeidžiamumo–rizikos įvertinimą; sukurti išankstinio perspėjimo sistemas ir pagerinti prevencijos ir padarinių sušvelninimo strategijas.
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies.
– Gamtiniai pavojai : Pagerinti su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros , miškų gaisrai, sausros ir potvyniai) susijusių katastrofų numatymą ir integruotą pavojų–pažeidžiamumo–rizikos įvertinimą; sukurti išankstinio perspėjimo sistemas ir pagerinti prevencijos ir padarinių sušvelninimo strategijas bei įvertinti socialinį ir ekonominį poveikį nukentėjusioms teritorijoms.
- Natural hazards: Improve prediction and integrated hazards- vulnerability - and risks assessments for disasters related to geological hazards (such as earthquakes, volcanoes, tsunamis) and climate (such as storms , forest fires, droughts and floods); develop early warning systems and improve prevention and mitigation strategies , and assess the socio-economic impact on the areas affected .
Vienas svarbiausių uždavinių, susijusių su stichinėmis nelaimėmis, yra įvertinti poveikį, kurį tokios nelaimės daro gyventojų ekonominės veiklos nepertraukiamumui ir gerovei.
One of the most important tasks relating to natural disasters is assessing the impact which such disasters have on the continuity of economic activity and hence on the welfare of the population.
Neturėtų būti siekiama turėti geresnių žinių apie stichines nelaimes, jei tai nepadės geresnei nukentėjusių teritorijų apsaugai.
There would be no point in having a better knowledge of natural disasters if this did not result in better protection for the areas affected.
I priedo I dalies skyriaus „Temos“ 6 skirsnio „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ poskyrio „Veikla“ paantraštės „Tvarus išteklių valdymas“ 1 įtrauka
Annex I, Part I, Section "Themes", Point 6 "Environment (including Climate Change), Subpoint "Activities", subheading "Sustainable Management of Resources", indent 1