natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šie teigiami padariniai gali derėti su kova su šiltnamio efektu, jei bus imtasi atitinkamų priemonių siekiant įtraukti šiltnamio efektą sukeliančių dujų lemiamas išlaidas į operacijas visoje gamybos grandinėje – nuo subrangovų iki galutinio gamintojo, nuo pastarojo iki vartotojų.
These positive effects can be combined with the fight against the greenhouse effect provided that appropriate measures are taken to internalise the cost of GHG emitted throughout the chain, from sub-contractor to the final producer and from final producer to consumer.
Pedagoginiu požiūriu jau šiandien norėtųsi, kad šios išlaidos būtų žinomos vartotojui.
In the interests of educating the public, it would be desirable to make consumers aware of cost from now on.
Dėl šios priežasties pateikta daug „Food miles“ tipo pasiūlymų, kuriais siekiama paskatinti vartotojus „pirkti arčiau“.
Hence the many suggestions, such as ‘food miles’, to encourage consumers to ‘buy local’.
Iš tiesų svarbi ir transporto rūšis: Didžiosios Britanijos vartotojui iš Naujosios Zelandijos lėktuvu atvežtas ėriuko pjausnys šiltnamio efektą sukeliančių dujų požiūriu brangesnis už anglišką pjausnį, o atplukdytas laivu – ne brangesnis.
In reality, the means of transport is just as important: for a British consumer, a New Zealand lamb chop has a higher GHG cost than an English chop if it arrives by plane, but not if it arrives by boat.
Taigi reikia vertinti, kokią gaminių kainos dalį sudaro šiltnamio efektą sukeliančių dujų daroma žala.
Therefore it is the GHG content that must be assessed.
Bloguosius tarptautinio darbo pasidalijimo padarinius apsunkina įmonės, kurios tuo pačiu metu stengiasi tęstine gamyba „reikiamu laiku“ panaikinti laiko ribas, ir, stengdamosi sumažinti įšaldytas atsargas, naudojasi greitesnėmis transporto priemonėmis (lėktuvais, o ne laivais, sunkvežimiais, o ne traukiniais).
The negative side-effects of international division of labour are aggravated when companies seek at the same time to remove delays by using ‘just-in-time’ production and the fastest means of transport (aeroplanes instead of boats, lorries instead of trains) in order to reduce dead stock.
Jeigu tarpiniai gamybos padaliniai bus toli vienas nuo kito ir nuo vartotojo, tokia vadyba gali turėti dramatiškų pasekmių.
Such management methods can have catastrophic consequences if the intermediate units are far away from each other and the consumer.
Iš tiesų jau dabar, nors pervežimo oro transportu mastai 40 kartų mažesni negu jūros transporto, oro transportas jau pagamina pusę šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
At the moment, even though air freight is used 40 times less than maritime freight, it already produces half as many GHGs.
Dėl kiekvieno sunkvežimiu pervežto tonkilometrio į aplinką patenka 4 kartus daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų negu tada, kai vežama traukiniu.
Each kilometre-tonne transported by lorry produces four times as much greenhouse gas as when transported by train.
Nors tokį pusiausvyros nebuvimą galima kontroliuoti klimato sąnaudas įtraukiant į transporto išlaidas, socialiniu požiūriu būtų veiksmingiau ieškoti pažangiosios darbo pasidalijimo praktikos ir stengtis lokalizuoti gamybą, pvz., subrangovus telkti apie pagrindines gamyklas, o pastarąsias – netoli pagrindinių vartojimo centrų (arba šalia nežymiai šiltnamio efektą didinančio jūrų, upių ir geležinkelio transporto mazgų).
Although this distortion could also be controlled by integrating the cost to the climate into the cost of transport, socially, it would be more socially efficient to research best practices for the division of labour and location of production centres, such as regrouping sub-contractors around parent factories and locating these close to main consumer centres (or close to intermodal platforms which group together modes of transport with low greenhouse-effect costs: sea, river and rail).
Siekti pasaulinio susitarimo.
Seeking a global agreement
Būtų idealu pasiekti, kad Balio konferencijoje visos planetos šalys pasirašytų atitinkamą susitarimą po Kioto protokolo.
The ideal solution would be to obtain, at the Bali conference, a post-Kyoto agreement that includes every single country in the world.
Toks sutarimas gali būti pasiektas tik tokiu atveju, jei visos šalys laikysis privalomos taisyklės, verčiančios tokiu atveju, jeigu jos viršys tvarumo ribą, t. y. jeigu jų keliama tarša šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis per metus vienam gyventojui viršija dydį, kuris, jeigu jo laikytųsi visa žmonija, nebeprisidėtų prie klimato nukrypimo.
Such a consensus will only be obtained if all countries follow restrictive regulations once they pass a sustainable limit, i.e. when their GHG production per inhabitant per year exceeds that which would result, if respected by everybody, in zero climate change.
(Jų kiekis sudaro apie 500–600 kg anglies CO2 dujomis per metus vienam gyventojui, kai numatomas gyventojų skaičius – 9 milijardai žmonių).
(This quantity is in the region of 500 to 600 kg of carbon in CO 2 per inhabitant per year for a predicted population of 9 billion human beings.)
Galima protingai tikėtis, kad dramatiškų klimato reiškinių dažnėjimas JAV ir Azijos vandens lygio kilimas Azijos deltose padės įtikinti skeptiškiausius mūsų partnerius sutikti pasirašyti po Kioto protokolą.
We can reasonably count on the increase in dramatic weather phenomena in the US and on the threat of rising waters in the Asian deltas to persuade even our most sceptic partners to accept the post-Kyoto Protocol.
Kiti daugiašaliai susitarimai (PPO, Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos, Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos) turės neprieštarauti po Kioto protokolui, o tam prireiks tik nedidelių redakcinių pataisymų.
Other multilateral agreements (WTO, International Civil Aviation Organisation, World Intellectual Property Organisation) must be made consistent with the post-Kyoto agreement; this will require only minor editorial changes.
Net jeigu nepasisektų tarptautinėse derybose suburti visų šalių ir nustatyti, kad JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos normos turi viršenybę prieš Pasaulinės prekybos organizacijos ir Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos taisykles, Europos Sąjunga, šiuo metu vystanti tarpregioninių arba dvišalių susitarimų politiką, privalo į šiuos susitarimus įtraukti klimato dimensiją.
Even if international negotiations should fail to unite all countries and make the WTO and ICAO rules subordinate to the Convention on Climate Change, it is vital that the European Union, which is currently developing a policy of bi-regional and bilateral agreements, include the climate aspect in its agreements.
Ir Europos investicijų bankas, plėtodamas finansų politiką, turėtų paskolas teikti tiktai atsižvelgdamas į kovos su klimato kaita tikslus, apibrėžtus TKKG scenarijuje „+2°C“.
The same applies to the loans policy of its financial branch, the European Investment Bank, which should no longer grant loans without taking into account the objectives of the fight against climate change as defined by the IPCC ‘+2°C’ scenario.
Tas pačias gaires turėtų taikyti nacionalinės eksporto kreditų ir tiesioginių investicijų agentūros.
The same guidelines should be applied by national export credit and direct investment agencies.
Reikia kreipti dėmesį į tarptautinio darbo pasidalijimo naudą, taip pat ir kovojant su klimato kaita.
The benefits of international division of labour, even to the fight against climate change, must not be overlooked.
Europos Sąjunga turėtų įvesti nulinius muitus gaminiams, kurių sąnaudos šiltnamio efektą sukeliančių dujų gamybos / suvartojimo požiūriu mažos (labai mažai jų suvartojančioms lemputėms ir kt.).
The European Union should grant a zero customs rate to products with low GHG production/consumption values (energy-efficient light bulbs etc.).
Lygiagrečiai, vadovaudamasi JT Bendrąja klimato kaitos konvencija, ji turi „koncesijos kainomis“ platinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų negaminančias ir nenaudojančias technologijas.
In parallel, and in line with the Convention on Climate Change, the Union must make GHG-clean technologies available at ‘concessionary prices’.
Be to, ji turi uždrausti egzotinių medžių medienos importą, jeigu dėl medienos pervežimo ir dėl sukeliamo šiltnamio efektą sukeliančias dujas sugeriančių ekosistemų mažėjimo juo prisidedama prie klimato kaitos.
In addition, it must prohibit imports of exotic woods if, the consequent reduction in GHG-absorbing ecosystems and their transportation contributes to climate change.
Šią problemą reguliuojantis FLEGT (m iškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos) susitarimas turi tapti privalomas.
The FLEGT agreement, which regulates this matter, must be made binding.
Būtų idealu, jeigu ES išsikelti tikslai turi būti grindžiami ne Europoje vykdomos gamybos taršos mastais, bet Europoje suvartojamos produkcijos kiekiu (tai vadinama „ekologiniu pėdsaku“).
Ideally, the objectives that the European Union sets itself should be calculated not on the emissions caused by production in Europe, but on all products consumed in Europe (known as the ‘ecological footprint’).
Atlikti tokius skaičiavimus būtų nepaprastai sudėtinga, beje, ir nenaudinga, jeigu visos planetos šalys drauge prisijungtų prie po Kioto susitarimo.
Such calculations would be extremely difficult, not to mention superfluous if every country on the planet committed itself to a post-Kyoto agreement.
Jeigu, nelaimei, to neįvyktų, ES turi rengtis įtraukti į „signalinę kainą“ savo prekybos su likusiąja pasaulio dalimi sąnaudas šiltnamio efekto didinimo požiūriu.
In the unfortunate event that this is does not happen the European Union must prepare itself to integrate the greenhouse effect cost of its trade with the rest of the world into a ‘price signal’.
Privalomosios vienašalės priemonės įsigaliotų po Kioto laikotarpiu (2013 m.): ES yra nusprendusi šį laikotarpį žengti pirmyn bet kokiomis aplinkybėmis.
The restrictive unilateral measures would take effect in the post-Kyoto period (in 2013), a period in which the Union has already decided it will lead the way, whatever happens.
Komisijos pasiūlymas į Europos kvotų sistemą įtraukti aviaciją, įskaitant iš trečiųjų šalių atskrendančius lėktuvus, yra pirmasis žingsnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų bendrosios kainos įtraukimo į Europoje parduodamų prekių ir paslaugų kainą link.
The Commission’s proposal to integrate aviation into the European quota system, including aeroplanes from third countries, is a first step towards integrating the total GHG cost into the price of goods and services in Europe.
Tačiau pasiūlymu neišsprendžiamos iškreiptos konkurencijos problemos, kurių gali kilti jeigu įmonės jas eksportuos į Europą iš šalių, neratifikavusių po Kioto susitarimo.
However, it does not solve the problems of distorted competition which could arise if businesses export to Europe from countries which have not ratified the post-Kyoto agreement.
Tokiu atveju turėtų būti įvesti kompensaciniai pasienio mokesčiai (angl. border-tax adjustments ), pradedant nuo tokių sektorių (pvz., cemento ar aliuminio gamybos), kur ji iškreipta jau dabar (ir siekiant išvengti kvotų ar aplinkos mokesčių mokėjimo, net skatinami (!) nereikalingi pervežimai).
In this case, compensatory taxes at borders (‘border tax adjustments’) should be established, beginning with sectors (such as cement and aluminium) where it seems that competition is already distorted (to the point, shockingly, of encouraging unnecessary transportation to avoid paying quotas or ecotaxes).
Dar svarbu, kad įmonės apie tai sužinotų pakankamai anksti, t. y., jau dabar, ir galėtų teisingai suplanuoti investicijas.
And it is important that businesses are given enough notice of this, i.e. from now on, so they can properly plan their investments.
Beje, šios pramonės investicijos turi būti sumaniai optimizuotos, kad būtų išvengta kiek įmanoma daugiau nereikalingų pervežimų.
These industrial investments should, moreover, be carefully optimised to avoid as much unnecessary transport as possible.
Europos Sąjunga turėtų dar šiais metais pradėti darbo pasidalijimo pažangiosios praktikos – tiekėjų įmonių vietos parinkimo atsižvelgiant į galutinio surinkimo gamyklų vietas ir pastarųjų vietos parinkimo atsižvelgiant į pagrindines rinkas – tyrimus.
The European Union should initiate research this year into division of labour best practices for supplier location in relation to final assembly factories and for the location of these in relation to the main markets.
Taip pat, skatindama mažiau sukeliančio šiltnamio efektą transporto vystymąsi, ES turėtų apsirūpinti įvairių rūšių transporto mazgais, numatydama galimybę patekti į uostus, sujungtus su geležinkelio sistema.
Similarly, the European Union must provide itself with multimodal centres linking railways directly to ports in order to encourage modes of transport that produce the least amount of greenhouse gas.
O dėl vartojimo prekių (transporto priemonių, buitinės technikos), laikydamasi PPO vidaus produkto taisyklės, savo rinkoje ES gali laisvai nustatyti griežčiausius energetinio efektyvumo standartus ir turi tapti lydere siekiant įteisinti šiuos standartus tarptautiniu lygmeniu.
Where consumer goods’ (vehicles, domestic appliances) operational standards are concerned, the European Union is free to impose the strictest standards on its own market in terms of energy efficiency while complying with the WTO rules on ‘domestic product’, and must be a leader in defining these standards at an international level.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas ragina atsakingą Tarptautinės prekybos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
12. ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad ES dvišaliai prekybos susitarimai ir PPO daugiašaliai prekybos susitarimai būtų sudaryti laikantis tų PPO steigimo sutarties nuostatų, kuriose nurodyta, kad tarptautinė prekyba turi būti plėtojama optimaliai naudojant pasaulio išteklius, siekiant laikytis tvarios plėtros principo ir išsaugoti bei išlaikyti aplinką;
Calls on the Council and Commission to ensure that EU bilateral trade agreements and WTO multilateral trade agreements are concluded in keeping with those provisions of the Agreement establishing the WTO, which specify that international trade should be conducted while allowing for the optimal use of the world’s resources in accordance with the objective of sustainable development, seeking both to protect and preserve the environment;
DSB) laikytųsi Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) 20 straipsnio nuostatų, kuriose nurodyta, kad valstybėms narėms leidžiama imtis priemonių, įskaitant apsaugos priemones, kurios būtinos norint užtikrinti žmogaus, gyvūnų ar augalų gyvybės ar sveikatos apsaugą ar susijusios su senkančių gamtos išteklių apsauga;
Calls furthermore on the Council and Commission to ensure that the Dispute Settlement Body (DSB) acts in accordance with Article 20 of the GATT agreements, which allows member states to take measures, including protectionist measures, necessary to protect human, animal or plant life or health or relating to the conservation of exhaustible natural resources;
17. ragina Komisiją įvertinti sojų ir palmių aliejaus importo į ES poveikį klimatui, atsižvelgiant į tropinių miškų iškirtimo padarinius, ir imtis priemonių, kad ekologinės sąnaudos būtų įskaičiuotos į kainą;
Calls for the Commission to assess the climate impact of EU imports of soya and palm oil taking into account their effects on tropical deforestation, and to take measures to incorporate the climate cost in prices;
Ankstesnis nuomonės referentas (-ė)
Previous draftsman
dėl prekybos ir klimato kaitos
on Trade and climate change
2. primena, kad pašalinti administracines kliūtis prekybai ir kovoti su klimato kaita galima tik kuo plačiau bendradarbiaujant tarptautiniu mastu: tai taip pat ypač naudinga Europos Sąjungai, kurios vaidmuo abiejose šiose srityse yra vadovaujamas, ypač siekiant išsaugoti Europos konkurencingumą;
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be realised through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the European Union, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
6. pabrėžia, kad klimato kaita daro poveikį pasaulio gėlo vandens atsargoms ir kad sudarant su vandeniu susijusius prekybos ir investicijų susitarimus reikia atsižvelgti į šį poveikį ir skatinti priimti pažangius sprendimus;
Emphasises the stress that climatic changes are placing upon the world's fresh water reserves and the need for trade and investment agreements relating to water to take this stress into account and to promote innovative solutions;
12. pabrėžia, kad, remiantis laisvos prekybos principu, aplinkos apsaugos teisės aktuose numatyta teisės prekiauti taršos leidimais sistema (prekyba teise teršti) gali iš esmės pagerinti taršos prevencijos veiksmingumą;
Highlights the fact that, on the basis of the principle of free trade, emissions trading (the market in pollution rights) in the field of environmental legislation is capable of substantially improving the efficiency of pollution prevention;
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................62
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................64
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ.........66
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............67
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ...........................................82
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...84
Teisės reikalų komiteto NUOMONĖ.........................................................................90
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................91
dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančio Direktyvą 2004/35/EB
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2006)0232 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0232 )
– atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą ( C6‑0307/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0307/2006 ),
– atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos, Žemės ūkio ir kaimo plėtros bei Teisės reikalų komitetų nuomones ( A6‑0410/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Legal Affairs ( A6‑0410/2007 ),
(2) Dirvožemio degradacija ar dirvožemio gerinimas labai veikia kitas Bendrijos intereso sritis, pavyzdžiui, paviršinio ir gruntinio vandens apsaugą , žmogaus sveikatą, klimato kaitą, gamtos ir biologinės įvairovės apsaugą, maisto saugą.
(2) Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater protection , human health, climate change, protection of nature and biodiversity, and food safety.
(2) Dirvožemio degradacija ar dirvožemio gerinimas labai veikia kitas Bendrijos intereso sritis, pavyzdžiui, paviršinio ir gruntinio vandens kokybę , žmogaus sveikatą ir gyvybę , klimato kaitą, gamtos ir biologinės įvairovės nykimą arba apsaugą, maisto saugą.
(2) Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater quality , human health and life , climate change, degradation or protection of nature and biodiversity, and food safety.
Žmogaus gyvybė turėtų būti įtraukta į Bendrijos teisės aktų reglamentuojamas sritis, kurias veikia dirvožemio degradacija.
Human life should be included among the areas covered by Community legislation on which soil degradation has an impact.
(4) Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Kuriant teminę dirvožemio apsaugos strategiją“ yra nurodyti aštuoni pagrindiniai ES dirvožemius veikiantys degradacijos procesai.
(4) The Communication of the Commission to the European Parliament and the Council “Towards a Thematic Strategy on Soil Protection” identifies the main eight soil degradation processes to which soils in the EU are confronted .
Tai erozija, organinių medžiagų mažėjimas, tarša, įdruskėjimas, tankinimas, dirvožemio biologinės įvairovės nykimas, sandarinimas, nuošliaužos ir potvyniai.
These are erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, landslides and flooding.
Turima per mažai mokslinių žinių apie dirvožemio biologinę įvairovę ir jos elgseną, kad šioje direktyvoje būtų galima priimti konkrečias jos apsaugos nuostatas.
The current scientific knowledge on soil biodiversity and its behaviour is too limited to allow for specific provisions in this Directive aiming at its protection.
Potvynių prevencijai ir jų poveikio sušvelninimui buvo skirtas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl potvynių vertinimo ir rizikos valdymo 1 .
The prevention and mitigation of the effects of floods have been addressed by the proposal for a Directive of the European Parliament and the Council on the assessment and management of floods 1 .
(4) Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Kuriant teminę dirvožemio apsaugos strategiją“ yra nurodyti devyni pagrindiniai ES dirvožemius veikiantys degradacijos procesai.
(4) The Communication of the Commission to the European Parliament and the Council “Towards a Thematic Strategy on Soil Protection” identifies the nine main soil degradation processes to which soils in the EU are exposed .
Tai erozija, organinių medžiagų mažėjimas, tarša, įdruskėjimas, tankinimas, dirvožemio biologinės įvairovės nykimas, sandarinimas, dykumėjimas, nuošliaužos ir potvyniai.
These are erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, desertification, landslides and flooding.
Kadangi pakeitimuose taip pat išdėstyti pasiūlymai, susiję su biologine įvairove ir potvynių prevencija bei jų poveikio sušvelninimu, šis sakinys turi būti išbrauktas.
Since the amendments also contain proposals related to biodiversity and to the prevention and mitigation of effects of floods, this sentence should be deleted.
(5) Bendrijos dirvožemiai labai kinta: egzistuoja milžiniški skirtumai tiek tarp to paties dirvožemio struktūrinės, fizinės, cheminės ir biologinės būklės, tiek tarp atskirų dirvožemių struktūrinės, fizinės, cheminės ir biologinės būklės.
(5) Soil variability is very high in the Community and enormous differences exist in its structural, physical, chemical and biological state both within individual profiles and between soils.
Bendrija turi atsižvelgti į šias skirtingas sąlygas ir poreikius, nes konkrečiais atvejais reikia pasitelkti skirtingus grėsmės vietovių nustatymo būdus, nustatyti skirtingus tikslus ir įgyvendinti juos atitinkančias dirvožemio apsaugos priemones .
These diverse conditions and needs in the Community should be taken into account as they require different specific solutions for the identification of areas at risk, definition of targets and execution of approp ria te measures to ensure protection of soil .