natgillin/translations-raw huggingface dataset:
60. ragina valstybes nares panaikinti dalyvavimo jų darbo rinkose apribojimus ir pagerinti darbuotojų mobilumą ES, šiuo būdu siekiant greičiau įgyvendinti bendrosios rinkos ir Lisabonos strategijos tikslus;
Calls on the Member States to remove the restrictions on access to their labour markets and thus improve worker mobility within the EU, thereby enabling the goals of the Single Market and the Lisbon Strategy to be achieved more swiftly;
Komisijos Žaliosios knygos dėl darbo rinkos modernizavimo siekiant susidoroti su XXI amžiaus iššūkiais tikslas yra ES inicijuoti viešas diskusijas apie tai, kaip modernizuoti darbo teisę, siekiant susidoroti su pagrindiniais iššūkiais, kuriuos daugiausia sukelia globalizacija ir senėjanti Europos visuomenė.
The aim of the Commission's Green Paper on 'Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century' is to launch a public debate in the EU on how labour law can be modernised to meet the main challenges deriving above all from globalisation and the ageing of European societies.
Kadangi užimtumo didinimas yra galimas tik augant ekonomikai, darbo teisės modernizavimas turi atsižvelgti į darbuotojų ir darbdavių lūkesčius.
Since growth in employment is possible only in combination with economic growth, modernisation of labour law must take into account the expectations of both workers and employers.
Iš tiesų, Europos Sąjungoje jie taip labai nesiskiria, nes konflikto kultūrą, kuri sudarė darbo teisės idėjinį pagrindą ir kuri iš pat pradžių buvo skirta apsaugoti silpnesnę darbo santykių šalį, palaipsniui keičia bendradarbiavimo kultūra.
In fact, these are not completely divergent in the European Union, where a culture of conflict - the philosophical basis of labour law, which was originally intended to protect the weaker party in the employment relationship - is gradually being replaced by a culture of cooperation.
Šiuo metu darbdavių ir darbuotojų bendras tikslas yra sugebėti prisitaikyti prie kintančių aplinkybių, kurias sukelia greitas technologijų vystymasis, padidėjusi konkurencija, kurią sukėlė globalizacija ir kintanti vartotojų paklausa, bei labai greitas paslaugų sektoriaus vystymasis.
At present, the shared aim of workers and employers is to be able to adapt to changing conditions stemming from rapid technological development, increased competitiveness - a consequence of both globalisation and changing consumer demand - and also from the very swift development of the services sector.
Komunikate taip pat buvo atkreipiamas dėmesys į būtinybę tobulinti ES ir nacionalinio lygmens reglamentavimo aplinką, siekiant „verslą ir piliečius išvaduoti nuo bereikalingų išlaidų ir biurokratijos“.
The communication also pointed to the need to improve the regulatory environment at EU and national level, so as to 'free businesses and citizens from unnecessary costs and red tape'.
Žaliojoje knygoje taip pat remiama nuomonė, kad būtina sukurti lankstesnę darbo teisės sistemą.
The Green Paper appears to be a continuation of the line of thinking which holds that the creation of a more flexible labour law framework is essential.
Tai nereiškia, kad bus radikaliai nukrypstama nuo privalomų darbo apsaugos standartų, tačiau gal būt būtina padaryti pakeitimų šių standartų kokybėje, be kita ko, keičiant sąvoką „darbo vietos garantijos“ į sąvoką „užimtumo garantijos“, o sąvoką „saugumas darbo vietoje“ – į sąvoką „darbo vietos saugumas“.
This does not mean a radical retreat from compulsory standards of employment security, but may require changes in the quality of those standards reflected in a change from the concept of 'job security' to that of 'employment security' and from the notion of 'security with a job' to that of 'security of a job'.
Darbo teisė, kuri daugiausia yra skirta ginti darbuotojus, dirbančius pagal standartinį darbo santykių modelį, pagrįstą nuolatine darbo sutartimi, nekliudys darbuotojams, kurie dirba pagal netipines sutartis, lanksčiai sureaguoti į rinkos poreikius.
Labour law geared essentially to protecting workers employed under standard labour relations based on permanent labour contracts will not deter those not in conventional employment from responding flexibly to market needs.
Per griežtas darbo rinkos reguliavimas daro neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir užimtumo didinimui, be to, sulaiko darbdavius nuo legalaus darbo pasiūlymų ir skatina darbuotojus ir darbdavius ieškoti išeičių juodojoje rinkoje.
Over-strict regulation of the labour market has adverse effects on economic growth and growth in employment, deterring employers from offering legal work and encouraging both employers and workers to resort to the black market.
Dėl darbo teisės nelankstumo, vystosi alternatyvios darbo formos, kurios pagal statistikos duomenis padidina asmenų, kurie dar nedalyvavo darbo rinkoje, yra pensinio amžiaus arba ketina sugrįžti į darbą po pertraukos, užimtumo galimybes.
Lack of flexibility in labour law also results in the development of alternative forms of employment which, as statistical data show, increase job opportunities for persons beginning their working life, as well as those of retirement age or wishing to return to work after a break.
Tai taip pat suteikia galimybes jauniems studentams ir tėvams, auginantiems vaikus, lengviau suderinti darbą ir šeimos gyvenimą.
These also provide young students or parents bringing up children with an easy way of combining work with study or family life.
Kadangi minėtos darbo formos vis labiau populiarėja ir turi teigiamą poveikį galimybėms patekti į darbo rinką ir joje likti, darbo teisė turėtų joms nekliudyti, bet taip pat ginti tokius darbuotojus nuo diskriminacijos ir užtikrinti tam tikras minimalias teises, kurias apsprendžia kiekvienos valstybės narės tradicijos ir socialinės bei ekonominės aplinkybės.
Given the growing popularity of such forms of employment, as well as their favourable effects as regards making it easier to enter and stay in the labour market, labour law must respect them, while at the same time protecting the workers concerned from discrimination and ensuring the maintenance of certain minimum rights, to be determined according to the traditions and social and economic conditions of each Member State.
Tačiau nėra jokios būtinybės panaikinti skirtumus tarp tradicinių ir alternatyvių užimtumo formų.
However, there is no need to seek to eliminate the differences between traditional and alternative forms of employment.
Bandymas nustatyti bendrus būtiniausius užimtumo reikalavimus, taikomus visoms užimtumo formoms, būtų labai sunkus uždavinys, bet taip pat galėtų sukurti didesnes kliūtis daugeliui socialinių grupių, įskaitant labiausiai atskirties pažeidžiamas grupes, patekti į legalią darbo rinką.
Establishing common minimum employment standards for all forms of employment would not only be very difficult, but could lead to the erection of further barriers to access to the legal labour market for many social groups, including those most vulnerable to marginalisation.
Naujų vienodų standartų ir sąvokų kūrimą Sąjungos lygmenyje reikėtų vertinti labai atsargiai.
The creation of new uniform standards and definitions at Union level should be approached with particular restraint.
Skirtumai, būdinti valstybėms narėms, yra tokie dideli, kad nustačius minėtas vienodas priemones, gali sumažėti ekonomikos veiksmingumas ir tai neigiamai paveiktų užimtumo lygį.
The differences between Member States are so great that introducing such uniform measures could have the effect of reducing economic efficiency and thus adversely affecting employment levels.
Europos Sąjungoje yra daugybė taisyklių, reglamentuojančių darbo rinką, todėl nereiktų dar didinti jų skaičių.
The European Union has an impressive array of regulations governing the labour market and there is no need to introduce new ones.
Tačiau būtina atlikti įprastą galiojančių teisės aktų peržiūrą, siekiant įvertinti jų poveikį įmonių, ypač mažų ir vidutinių, veiklai ir užimtumo lygiui Europos Sąjungoje.
However, there is a need for a routine review of existing legislation to gauge its impact on the operation of enterprises, particularly SMEs and on employment levels in the Union.
Be to, valstybėms narėms taip pat būtų pravartų imtis drąsesnės politikos, siekiančios užbaigti bendrosios rinkos sukūrimą, ypač atsižvelgiant į laisvą darbuotojų ir paslaugų judėjimą.
In this connection, it would undoubtedly be useful for the Member States to adopt a bolder policy aimed at completing the single market, with particular reference to the free movement of workers and services.
Bendrijos institucijų pastangomis turėtų būti pašalintos viršnacionaliniame lygmenyje atsirandančios kliūtys ir sunkumai, nes tai yra vienas iš pagrindinių kliuvinių Europos piliečių mobilumo didėjimui, kuris yra būtinas ekonomikos augimui ir užimtumui.
The efforts undertaken by the Community institutions should result in the removal of barriers and difficulties arising at supranational level, since these continue to be a major factor hampering the growth of mobility for European citizens, which is crucial to economic growth and hence to employment.
Atvirojo koordinavimo metodas galėtų tapti pagrindu daug aktyvesniems teigiamos patirties mainams tarp valstybių narių aktyvios darbo rinkos politikos srityje.
The open method of coordination should serve as a framework for more dynamic exchanges of positive experience by Member States in the field of active labour market policies.
Komisija savo pranešime „Užimtumas Europoje 2006 m.“ aptaria lankstumą ir saugumą ES darbo rinkoje ir aiškiai nurodo, kad ilgalaikėje perspektyvoje kvalifikuotas mokymas, kuris suteikiamas neturintiems darbo žmonėms, turi daug didesnę įtaką jų sugebėjimui įsitvirtinti darbo rinkoje.
The Commission, in its report on Employment in Europe 2006, deals with flexibility and security in EU labour markets and explicitly points out that, from a long-term prospective, providing competent training for people without work has a much greater positive influence in helping them cope in the labour market.
Todėl daugiau dėmesio reikia kreipti darbuotojų ir bedarbių mokymo prieinamumui ir jo kokybei.
Hence greater emphasis must be placed on the availability and quality of training both for workers and the unemployed.
Visgi asmeninė motyvacija yra bet kurio mokymosi sėkmės garantas, todėl tinkami kursai, pavyzdžiui, verslininkystės studijos ir asmeninės karjeros valdymas, turėtų būti įtraukti į mokyklų programas.
However, because individual motivation is of key importance to the success of any learning process, appropriate courses, such as entrepreneurial studies and personal career management, should be a permanent feature of school syllabuses.
Lisabonos tikslai, susiję su profesine veikla, buvo įgyvendinti keturiose ES valstybėse, kurios žymiai skiriasi nuo kitų ES valstybių profesinių sąjungų narių skaičiumi ir veiklos lygiu.
The Lisbon strategy goals relating to professional activity have been attained in four EU countries, which considerably differ from others by virtue of the numerical strength and level of activity of their trade unions.
Tačiau visada būtina vystyti socialinį dialogą dėl klausimų, kurie ypač svarbūs ekonomikos plėtrai, taigi ir darbo vietų augimui.
However, social dialogue on questions crucial to economic development, and thus to increased employment, is needed everywhere.
Be dialogo Europos ir nacionaliniame lygmenyse turi būti pabrėžta, kad svarbus dialogas kiekvienos pramonės šakos lygmenyje, nes tai padeda geriau reaguoti į pakitusias rinkos sąlygas.
In addition to dialogue at European and national level, emphasis should also be placed on the value of dialogue at industry level, which provides a better framework for responding to changing market conditions.
Efektyvus socialinis dialogas padeda įveikti įtampą ir kurti pasitikėjimą tarp darbuotojų ir darbdavių.
A healthy social dialogue makes it possible to overcome tensions and build trust between workers and employers.
Socialiniai partneriai galėtų turėti teigiamos įtakos skatindami tuos, kurie nedalyvauja darbo rinkoje, pasinaudoti alternatyvių užimtumo formų teikiamomis galimybėmis, kai nėra įmanoma naudoti įprastas sutartis.
The social partners could make a positive contribution by encouraging those outside the labour market to take advantage of alternative forms of employment in situations where traditional contracts are not available.
Tokios alternatyvos yra geriau nei nedarbas.
Such alternatives are better than unemployment.
Komisija ir valstybių narių vyriausybės turi remti socialinių partnerių stiprėjimą ir su darbo teise susijusiose srityse skatinti bendradarbiavimą ir teigiamos patirties mainus, remti darbuotojams ir darbdaviams skirtą mokymą ir informacines kampanijas, kurių metu būtų informuojama apie darbuotojų teises ir neigiamas pasekmes, jei nesilaikoma darbo teisės normų.
The Commission and the Member States' governments should support the development of strong social partners and, in the context of labour law, encourage cooperation and exchange of positive experiences between organisations, as well as promoting training and information campaigns aimed at workers and employers concerning workers' rights and the adverse effects of failure to comply with labour law requirements.
VIDAUS RINKOS IR VARTOTOJŲ APSAUGOS KOMITETONUOMONĖ
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE INTERNAL MARKET AND CONSUMER PROTECTION
dėl Darbo teisės modernizavimo įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius
on Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
Mia de Vits
Mia De Vits
4. mano, kad užimtumo garantija turi iš tikrųjų būti tikslas tam, kad praradus darbą būtų galima greitai iš naujo įsidarbinti; dėl to pabrėžia ypatingą mokymosi visą gyvenimą svarbą;
Takes the view that job security must really be the aim, so that when jobs are lost there is a chance of being re-employed rapidly; in this connection underlines the special importance of lifelong learning;
6. atkreipia dėmesį į Darbuotojų komandiravimo direktyvą, reglamentą dėl socialinės apsaugos sistemų ir kitus ES lygmens reglamentus, užtikrinančius visapusę darbuotojų teisių apsaugą ; mano, kad ES lygmeniu netikslinga išskirti sąvokų „dirbantys“ ir „savarankiškai dirbantys“; pritaria Europos darbo rinkos sukūrimui ir laisvam paslaugų teikėjų judėjimui Europos Sąjungoje; konfliktai tarp šalių darbo teisės ir vidaus rinkos taisyklių turėtų būti sprendžiama teikiant viršenybę nacionalinės teisės taisyklėms;
Draws attention to the posting of workers directive, the regulation on social security systems and other regulations at EU level that provide comprehensive protection for employees’ rights; takes the view that there is no point in defining ‘employed’ and ‘self-employed’ at European level; supports the implementation of a European labour market and the free movement of service providers in the Union; cases of conflict between national labour law and internal market rules should be resolved through precedence being given to national labour law rules;
8. remiasi Teisingumo Teismo sprendimu Wolff & Müller byloje, kuriuo pripažįstamas grandininės atsakomybės tarp siuntėjo įmonės ir subrangovo įmonės principas; ragina Komisiją paskatinti ir palengvinti glaudesnį bendradarbiavimą bei pažangiosios patirties mainus tarp valstybių narių institucijų; ragina, kad pagrindinėms įmonėms nebūtų užkraunama papildomos biurokratinės arba finansinės naštos;
Refers, in this regard, to the Wolff & Müller judgment of the Court of Justice recognising the principle of responsibility for the chain between the contracting undertaking and the subcontracting undertaking; calls on the Commission to encourage and facilitate enhanced cooperation and sharing of best practice between Member State authorities; calls for the main undertaking not to be subjected to any additional bureaucratic or financial burden.
Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius
Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
EKONOMIKOS IR PINIGŲ POLITIKOS KOMITETONUOMONĖ
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
dėl darbo teisės modernizavimo įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius
on modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
7. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti nuoseklumą tarp direktyvomis ir kolektyviniais susitarimais pasiektos ES derinimo pažangos darbo teisės srityje ir atvirų derinimo metodų, ypatingą dėmesį skiriant naujoms valstybėms narėms, ir ragina Komisiją atsižvelgti į išliekančius nacionalinių darbo rinkų skirtumus, kad būtų sustiprintas konkurencingos, naujoviškos ir imlios Europos kūrimo projektas;
Stresses the importance of guaranteeing consistency between progress in the field of labour law achieved with EU harmonisation through directives and collective agreements and the open coordination method, with particular attention to the new Member States, and urges the Commission to take account of the persisting differences between national labour markets with a view to strengthening the project of creating a competitive, innovative and inclusive Europe;
9. pritaria Komisijos strategijai kovoti su nelegaliu darbu stiprinant bendradarbiavimą tarp įstatymų vykdymo vyriausybės agentūrų, darbo inspekcijų, socialinės apsaugos administracijų ir mokesčių institucijų bei ragina valstybes nares, kovojant su nelegaliu darbu ir fiskaliniu mažėjimu, taikyti naujoviškus specialiai tam tikram verslo sektoriui skirtais rodikliais ir standartais paremtus metodus;
Shares the Commission's strategy towards combating undeclared work through the strong coordination between government enforcement agencies, labour inspectorates, social security administrations and tax authorities and calls on the Member States to use innovative methods based on indicators and benchmarks specific to the different business sectors in order to fight against undeclared work and fiscal erosion;
15. pažymi poreikį tęsti aktyvią užimtumo politiką, pagrįstą mokymusi visą gyvenimą, o ne darbuotojų mokymusi tik atėjus krizei, ir yra įsitikinęs, kad darbo jėgos tinkamumas ir pritaikomumas sukuria saugumo ir įmonėms, ir darbuotojams ir yra gyvybiškai svarbūs siekiant žiniomis pagrįstos ekonomikos konkurencingumo; pažymi, kad įgūdžių tobulinimu ir kvalifikacijų įgijimu yra suinteresuotos ir įmonės, ir darbuotojai; pažymi, kad socialiniai partneriai tai įvardijo 2006 m. „Veiksmų plane“.
Notes the need to pursue active employment policies based on life-long learning rather than on employees resorting to training only at times of crisis, in the conviction that the employability and adaptability of the labour force create security both for firms and for workers and are vital for the competitiveness of a knowledge-based economy; notes that the development of skills and the acquisition of qualifications are in the interests of firms and employees; notes that the social partners made a statement to that effect in the 2006 ‘Framework of Action’.
Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21–ojo amžiaus uždavinius
Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
dėl darbo teisės modernizavimo įgyvendinant 21–ojo amžiaus uždavinius
on modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
A. kadangi tyrimai parodė, kad naujos ekonomikos sąlygomis socialinė ir ypač lyčių nelygybė egzistuoja ir turės tendenciją didėti, daugiausia tuose sektoriuose, kur profesinės sąjungos silpnos ir nėra kolektyvinių susitarimų,
A. whereas research has shown that in the new economy social and in particular gender inequalities exist and will tend to intensify, mainly in those sectors where trade unions are weak and no collective agreements exist,
B. kadangi moterų pagrindinės darbo ar socialinės apsaugos teisės gali būti ženkliai ribojamos ir dėl to joms tampa neaiškios ateities įsidarbinimo galimybės, o tai gali paveikti esminius jų asmeninio gyvenimo pasirinkimus, pvz., šeimos planavimą,
B. whereas basic employment or social protection rights might be significantly reduced for women, giving rise to a situation of uncertainty about future employment prospects and affecting crucial choices in their private lives such as planning a family,
C. kadangi moterys yra nepalankioje padėtyje darbo rinkoje ir neproporcingas jų skaičius dirba nevisą darbo dieną, taip pat pagal naujus, dažnai laikinus darbo susitarimus, pvz., terminuotą darbo sutartį ir darbo sutartį tam tikram darbui, jos susiduria su kliūtimis siekdamos pasinaudoti visomis socialinėmis teisėmis ir garantijomis, taip pat teise į vienodą atlyginimą ir vienodas galimybes siekti karjeros,
C. whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, such as non-permanent contracts and rental work contracts, facing obstacles in seeking access to full social rights and benefits, as well as equal salaries and career opportunities,
D. kadangi egzistuoja diskriminacija, kurios aukos yra moterys, patekti į darbo rinką ir tai sukelia didesnę skurdo riziką, ypač tais atvejais, kai išlieka darbo užmokesčio skirtumų, nepaisant to, kad moterų išsilavinimas toks pat ar net aukštesnis nei vyrų,
D. having regard to the forms of discrimination suffered by women as regards access to the employment market and resulting in a higher risk of poverty, in particular persistent income differentials even in the case of women whose education and training levels equal or exceed those achieved by men,
E. kadangi nepalanki moterų padėtis darbo rinkoje reiškiasi tuo, kad jos gauna 15 procentų mažesnį atlyginimą neigu vyrai, nepaisant to, kad vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principas buvo įtvirtintas Europos Sąjungos teisės aktuose nuo pat jos įkūrimo,
E. whereas the disadvantaged situation of women on the employment market means that they are paid on average 15% less than men, even though equal pay for men and women has been enshrined in EU law ever since that law came into being,
F. kadangi nelygybė skatina tiesiogines ir netiesiogines ekonomines sąnaudas, o vienodas elgesys, priešingai – suteikia konkurencinį pranašumą, ir kadangi ši nuostata yra svarbi ekonominio ir socialinio vystymosi strategijos dalis, be kitų dalykų ir dėl to, kad Europos Sąjunga negali sau leisti išsiversti be moterų, kurios sudaro pusę visų gyventojų, energijos ir gamybinių gebėjimų,
F. whereas inequalities generate a direct and indirect economic cost and whereas - on the contrary - equal treatment generates competitive advantages, hence the establishment of equal treatment constitutes a major strategic contribution to social and economic development; whereas, furthermore, the European Union cannot afford to dispense with the energy and the productive capacity of women, who make up half of the population,
G. kadangi moterims dabar tenka trigubas vargas, t. y. padidinti savo įsitraukimą į darbo rinką, gimdyti daugiau vaikų ir daugiau rūpintis šeima, kai tuo tarpu moteris dažniausiai yra tas asmuo, kuris daro kompromisus siekdamas patenkinti šeimos poreikius ir kuris patiria didelę įtampą ir nerimą dėl to, kad reikia derinti darbo ir rūpinimosi šeima vaidmenis,
G. whereas women are now confronted with a triple bind, i.e. to increase their labour market participation, to give birth to more children and to face a growing demand for caring responsibilities in their families, while it is nearly always the woman who is required to make the compromises necessary to fit work around the family’s needs and who experiences high levels of stress and anxiety because of the combination of working and caring roles,
H. kadangi moterys dažnai palieka darbo rinką ilgesniam laikui dėl to, kad rūpinasi vaikais ar šeima, ir jų galimybės vėl įsitraukti į darbo rinką yra mažesnės,
H. whereas women often leave the labour market for extended periods of time because of child or family care responsibilities and their chances of reintegrating into the labour market are reduced,
I. kadangi tiesa, kad šimtai tūkstančių moterų sutinka dirbti nepalankiomis darbo sąlygomis, nes neturi pasirinkimo, kadangi yra namų šeimininkės ne savo namuose arba turi globoti senyvus šeimos narius,
I. whereas it is a fact that hundreds of thousands of women accept irregular conditions of employment because they have no choice because they are domestic workers outside their own household or have caring responsibilities for elderly family members,