natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jos taip pat susitaria iki 50 milijonų eurų apriboti bendrą naujiems parengiamiesiems veiksmams skirtą asignavimų sumą bet kuriais biudžetiniais metais, o bendrą, faktiškai paskirtą parengiamiesiems veiksmams, asignavimų sumą – iki 100 milijonų eurų.“ (2 priedas, D)
They also agree to limit to EUR 50 million the total amount of appropriations for new preparatory actions in any budget year, and to EUR 100 million the total amount of appropriations actually committed for preparatory actions. (annex 2, D)
Kyla du klausimai.
Two issues arise.
Visų pirma metų, kuriems galima į biudžetą įtraukti įsipareigojimus bandomajam projektui, skaičius dabartinės finansinės perspektyvos nuostatomis aiškiai apribojamas iki dvejų.
Firstly, the provisions of the current financial perspective clearly limits the number of years for which commitments can be entered for a pilot project in the budget to two years.
Šios nuostatos DFP nebeliko, bent jau jos konkrečiai nematyti.
This provision is not retained in the MFF, at least not explicitly.
Galima ginčytis, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. tokio laiko apribojimo nebebus.
It could be argued that no such restriction in time will exist as of 1 January 2007.
Panašiai nebeminima ankstesnė maksimalaus trejų metų laikotarpio, taikomo parengiamiesiems veiksmams, taisyklė.
Similarly, the previous rule of a maximum of three years for preparatory actions is no longer mentioned.
Pranešėjas šiuo aspektu sieks aiškesnio išdėstymo.
The rapporteur will seek clarification on this aspect.
Antra, savaime suprantama, jog derėtų nurodyti, kad turėtų didėti Parlamento manevro laisvė.
Secondly, it should naturally be pointed out that the Parliament's margin for manoeuvre should increase.
Bandomiesiems projektams metinė riba bus 40 milijonų, o ne, kaip dabar, 36 milijonai EUR.
With respect to pilot projects, the annual limit will be EUR 40 m instead of EUR 36m currently.
Naujiesiems parengiamiesiems veiksmams metinė riba bus 50 milijonų, o ne, kaip dabar, 30 milijonų EUR.
For new preparatory actions the annual limit will be EUR 50m instead of EUR 30m currently.
Bendra suma, kurią įsipareigota skirti parengiamiesiems veiksmams, padidės daugiausia 25 milijonais EUR (bus taikoma 100 milijonų EUR riba, o ne, kaip dabar, 75 milijonų).
For the global amount of preparatory actions committed the maximum increase possible will be EUR 25 million (with limit of EUR 100m instead of EUR 75m currently).
Tačiau pranešėjas pabrėžia, kad naujojo DFP rezervai įpareigos EP atidžiai persvarstyti savo požiūrį į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus.
Nevertheless, the rapporteur highlights that the margins in the new MFF will oblige the EP to review carefully its own approach to PPs/ APs.
Bendrame Komisijos PBP pristatyme teigiama, kad asignavimai bandomiesiems projektams siekia 1 milijoną EUR įsipareigojimams ir 22,7 milijono EUR išmokoms, o parengiamiesiems veiksmams – atitinkamai 3,3 milijono ir 47 milijonus EUR.
In the Commission's general presentation of the PDB it is stated that appropriations for pilot projects amount to EUR 1 million in commitments and EUR 22,7 million in payments, and for preparatory actions EUR 3,3 million and EUR 47 million respectively.
Pranešėjas pabrėžia, kad Komisijos darbo dokumente turėtų būti pateikta aiški analizė, kaip ankstesnieji projektai buvo integruoti į naujuosius teisės aktus, pradėsiančius veikti 2007 m., arba nurodoma, kad kuriuos nors iš jų planuojama apskritai nutraukti.
The rapporteur emphasises that the Commission's working document should contain a clear analysis of how the previous projects have either been integrated into the new legislation that will come on stream as of 2007 or if any of them are simply proposed to be discontinued completely.
Bet kuriuo atveju minimalūs įsipareigojimai, siūlomi PBP, palieka Parlamentui didelį rezervą įsikišti.
In any case, the minimal commitments suggested in the PDB leave a large margin for the Parliament to intervene.
dėl mokslinių tyrimų, naujovių ir energetikos
on research, innovation and energy
Džordžas Bernardas Šou
and I say "why not?", George Bernard Shaw
Šiame darbo dokumente aptariami finansiniai ištekliai, kuriuos Europos Sąjunga skiria moksliniams tyrimams ir naujovėms.
This working document analyses the financial resources that the European Union provides for research and innovation.
Čia taip pat bus kalbama apie energetiką, kadangi ši sritis iš esmės yra ne tik susijusi su kitomis svarbiomis politikos sritimis, pvz., užsienio ryšiais, jai didelės įtakos turi ir technologijų vystymasis.
It will also focus on energy as this subject matter per its nature is not only linked to other important policy areas such as external relations but is also strongly affected by technological development.
Šiame dokumente bus apžvelgti iššūkiai, su kuriais Europos Sąjunga susiduria šiose politikos srityse.
The present document will look at the challenges the European Union faces in these policy areas.
Atsižvelgiant į šį kontekstą įtraukimas į 2007 m. biudžeto procedūrą bus nagrinėjamas turint omenyje, kad tai bus pirmieji išlaidų metai nuo naujos 2007–2013 m. finansinės perspektyvos pradžios, todėl tai bus tik įvairių naujų programų pradžia.
In this light the implications for the 2007 budget procedure will be examined bearing in mind that it will be the first year of spending within the new 2007-2013 multiannual financial framework (MFF) and therefore only the beginning of a number of new programmes.
Moksliniai tyrimai ir naujovės
Research and Innovation
Kaip skelbiama Komisijos tinklalapyje, „ moksliniai tyrimai yra investicija į mūsų ateities gerovę .
As the Commission states on its website " research is an investment in our future well-being.
Šiandien dedamų pastangų vaisiai gali būti matomi tik po kelerių metų.
The fruits of efforts made today may not be visible for several years.
Tačiau, jeigu neinvestuosime dabar, būsimos kartos už tai turės brangiai sumokėti“.
But equally, failure to invest now will cost future generations dearly ".
Europos Sąjunga iki 2010 m. siekia tapti dinamiškiausia žiniomis pagrįsta pasaulio ekonomika.
The European Union has the ambition to become the world's most dynamic knowledge-based economy by 2010.
Siekiama, kad iki to laiko moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai būtų skirta 3 proc.
The R&D target is to achieve R&D investment of 3% of GDP by this date.
2006 m. gegužės 18 d. rezoliucijoje dėl 2007 m. metinės politinės strategijos (MPS) Europos Parlamentas „skatina valstybes nares ir Komisiją ypač atkreipti dėmesį į tas sritis, kurios sudaro tvirtos ekonomikos pagrindą, tokias kaip žinios, įgūdžiai, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla... ragina visose valstybių narių ir ES politikos srityse kuo labiau remti mokslinius tyrimus ir naujoves...“.
In its resolution on the APS for 2007 of 18 May 2006 the European Parliament " urges the Member States and the Commission to pay special attention to those areas that form the basis of a healthy economy such as knowledge, skills, research and development......calls for all policies in Member States and at EU level to be geared to supporting research and innovation wherever possible....".
Tradiciškai „Emus“ naujovių politika susijusi su moksliniais tyrimais.
Traditionally, the EU's innovation policy is linked to research.
2007–2013 m. bus vykdoma nauja DFP naujovių programa (Konkurencingumo ir naujovių programa), kuria naujovių klausimas sprendžiamas atsižvelgiant į poreikį gerinti „Emus“ konkurencingumą ir ekonominę aplinką.
There will be a new programme (the Competitiveness and Innovation Programme - CIP) in the 2007 - 2013 MFF that tackles innovation in the light of the need to improve the EU's competitiveness and economic environment.
ES veiklos tikslas mokslinių tyrimų srityje skatinti nacionalinius mokslinius tyrimus, sukuriant besienę Europos mokslinių tyrimų erdvę ir visos Europos mokslininkams suteikiant galimybę suvienyti pajėgas siekiant tobulumo.
The aim of EU activity in the field of research is to reinforce national research efforts by creating a frontier-free European research area, enabling scientists across the EU to join forces in pursuit of excellence.
Pagrindiniai su biudžetu susiję klausimai
Key budget-related issues
Pradiniame Komisijos pasiūlyme dėl 7-osios mokslinių tyrimų pagrindų programos (PP7) numatyta bendra Bendrijos finansinio dalyvavimo suma buvo 72 726 milijonų eurų 2007–2013 m. laikotarpiui.
The original Commission proposal for the 7th Framework Programme for Research (FP7) foresaw an overall amount of Community financial participation of EUR 72 726 million for the period 2007-2013.
Tokį biudžeto siūlymą tvirtai palaikė Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl išsiplėtusios Europos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų (R. Boege pranešimas)
This proposed budget was firmly supported by the European Parliament in its resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 (Boege report)
) Adaptuoti tekstai, P6_TA(2005)0224 . .
) Texts adopted, P6_TA(2005)0224 . .
Priėmus naują DFP, galutinis biudžetas dabar yra daug mažesnis: maksimali nurodoma Bendrijos finansinio dalyvavimo PP7 suma yra apie 50 862 milijonus eurų 7 metų laikotarpiui, pradedant nuo 2007 m. sausio 1 d.
Following the adoption of the new MFF the final budget is now significantly lower: The maximum indicative overall amount for Community financial participation in FP7 (excluding Euratom) shall be EUR 50 524 million for the period of 7 years starting on 1 January 2007.
7-oji pagrindų programa: pasiskirstymas tarp skirtingų politikos sričių
7th Framework Programme: repartition between different policy areas
(tūkstančiais eurų dabartinėmis kainomis)
(in thousand EUR, at current prices)
Politikos sritis
Policy Area
Preliminarus 2007 m. biudžeto projektas
Preliminary draft budget 2007
Transportas ir energija :
Energy and Transport
Informacinė visuomenė ir žiniasklaida
Information Society and Media
Tiesioginiai tyrimai
Direct research
(*) Prie šios 2006 m. biudžeto sumos reiktų pridėti 15 milijonų eurų, skirtų parengiamiesiems veiksmams Europos saugumo tyrimų plėtrai, kurie įtraukti į 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą.
(*) To these amounts for Budget 2006 should be added EUR 15 million for the preparatory action for the enhancement of European security research, which is included in the 7 th Research Framework Programme.
Šaltinis: Europos Komisija
Source: European Commission
Tie patys PP7 bruožai atsispindi specifinių programų 4 ir 7 straipsniuose:
The main features of FP7 are reflected in 4 of the 7 Specific Programmes:
) Kitos trys specifinės programos yra susijusios su:
) The other 3 Specific Programmes concern:
* Jungtinių mokslinių tyrimų centru (EB)
* the Joint Research Centre (EC)
* Jungtinių mokslinių tyrimų centru (EURATOM)
* the Joint Research Centre (EURATOM)
Ja siekiama skatinti tobuliausius mokslinius tyrimus.
It aims at promoting research at the highest level of excellence.
Tarptautiniam bendradarbiavimui teikiama parama devyniose teminėse srityse: sveikatos, maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų; informacijos, komunikacijos, nanomokslų, nanotechnologijų, naujų medžiagų gamybos technologijų; energetikos , aplinkos apsaugos (įskaitant klimato pokyčius), transporto, socialinių, ekonominių, humanitarinių mokslų; saugios erdvės.
Support will be provided to trans-national cooperation in nine thematic areas: health, food-agriculture-biotechnology, information-communication technologies, nanosciences-nanotechnologies-materials-new production technologies, energy , environment (including climate change), transport, socio-economic sciences-humanities, security-space.
- kuo geriau išnaudojant mokslinių tyrimų infrastruktūras ir plėtrą;
- by optimising the use and development of research infrastructures;
- stiprinant MVĮ naujovių pajėgumus ir jų sugebėjimą gauti naudos iš mokslinių tyrimų;
- by strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research;
- remiant regioninių moksliniais tyrimais užsiimančių grupių vystymąsi;
- by supporting the development of regional research-driven clusters;
- remiant tarptautinį bendradarbiavimą.
- by supporting international cooperation.
PP7 naujovė yra Europos mokslinių tyrimų tarybos įsteigimas.
An innovation of FP7 is the establishment of the European Research Council, which will support basic research at European level on the basis of scientific excellence, conferring a European added value through Europe-wide competition and promotion of scientific excellence at the highest level.
Ši taryba rems pagrindinius Europos mokslinius tyrimus, atsižvelgdama į mokslinę kompetenciją, Europos pridėtinę vertę suteikiant visai Europos konkurencijai ir aukščiausio lygio mokslinės kompetencijos skatinimui.
It will support research projects which will be selected on their scientific merit and on topics that are chosen by the researchers themselves, through a bottom-up approach.
Ji rems mokslinių tyrimų projektus, kurie bus atrenkami pagal mokslinius nuopelnus ir pagal pačių mokslininkų pasirinktus kriterijus, laikantis principo „nuo atskiro prie bendro“.
In this context, the rapporteur wishes to recall the text of the European Parliament's APS resolution as regards the European Institute of Technology: " ... a new European Institute of Technology may undermine or overlap on existing structures and may not be the most effective use of funds..." .
Dalyvavimo mokslinių tyrimų programose tvarka – tai sritis, kurią reikia tobulinti.
Rules for participation in the research programmes - room for improvement
Buvo daug diskutuojama apie didesnio mokslinių tyrimų finansavimo poreikį.
There has been much discussion on the need for more funding for research.
Taip pat buvo pateikta pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą išlaidų ir įplaukų balansą.
However, there have also been proposals as to how to improve the overall cost-benefit balance.
Audito Rūmai atsižvelgė į šiuo metu vykdomų mokslinių tyrimų programų įgyvendinimą ir pateikė rekomendacijas, kaip pagerinti lėšų panaudojimą.
The Court of Auditors has looked into the implementation of current research programmes and has made recommendations on how to increase the value for money.
Su šiais klausimais susijusios tokios problemos:
The main problems concern the following issues:
§ ilgos finansavimo pagal dabartinę Pagrindų programą (PP6) procedūros
§ long duration of funding procedures under the current Framework programme (FP6)
§ daugiau nei 263 kalendorinės dienos nuo tada, kai Komisija gauna dokumentus, iki tada, kai pasirašoma sutartis
§ up to 263 calendar days between receipt of documents by Commission and the signing of the contract
§ dažnai reikalingas ilgas išankstinis finansavimas (tai sudėtinga MVĮ)
§ long pre-financing by participants is often necessary (difficult for SMEs)
§ reikia supaprastinti visą procedūrą (pvz., sukuriant integruotą duomenų bazę)
§ a simplification of the whole procedure is badly needed (e.g. through the creation of an integrated database)
§ reikia sumažinti administracines išlaidas.
§ need to reduce administrative cost.
Šiuo metu EP sprendžia šiuos klausimus: pirmasis Reglamento skaitymas, kuriame išdėstomos dalyvavimo veikloje pagal PP7 taisyklės, bus užbaigtas iki vasaros atostogų.
These issues are currently being tackled by the EP: the first reading on the Regulations laying down the rules for the participation in actions under FP7 will be concluded before the summer break.
Biudžeto komitetas ketina pasiūlyti pakeitimus, kuriais siekiama pagerinti esamą sistemą.
The Committee on Budgets intends to propose amendments aiming at improving the current system.
Nereikia pamiršti, kad valstybės narės taip pat finansuoja mokslinius tyrimus, o ES finansavimas yra vienas (svarbus) indėlis siekiant bendro tikslo – skatinti mokslinius tyrimus.
One should not forget that Member States also finance research activities and EU funding is one (important) contribution to the overall aim of fostering research.
Su biudžetu susiję aspektai – tai tik viena mokslinių tyrimų politikos dalis.
Budget-related aspects are just one part of research policy.
Svarbų vaidmenį atlieka ir kiti dalykai, pvz., kultūrinis pagrindas, ekonominė aplinka (rinkos jėgos), intelektinės nuosavybės teisių apsauga (patentų registravimo sąlygos) ir pan.
Other elements also play a significant role such as cultural background, the economic environment (market forces), the protection of intellectual property rights (conditions for registering patents) etc.
Visi šie dalykai turi įtakos mokslininkų ir privačių įmonių norui investuoti laiko ir pinigų.
All of these issues affect the willingness of researchers and private companies to invest time and money.
Todėl Europos mokslinių tyrimų programos gali būti tik sprendimo dalis.
Therefore, the European research programmes can only be one part of the solution.
Energetika yra viena iš į specifines mokslinių tyrimų programas įtrauktų tikslų.
Energy is one of the subjects included under the Specific Research Programmes.
Tikslai yra gana ambicingi: „Dabartinę iškastiniu kuru pagrįstą energetikos sistemą pakeisti tvaresne, naudojančią įvairius energijos šaltinius ir vežėjus, kartu su didesniu energijos veiksmingumu siekiant atremti dabartinius tiekimo saugumo ir klimato kaitos iššūkius, didinant Europos energetikos pramonės konkurencingumą“
The objective is quite ambitious: " Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe´s energy industry. "
Komisijos pasiūlymo dėl specifinės programos „Bendradarbiavimas“ KOM(2005)440 1 priedas
Annex 1 of the Commission Proposal for a Specific Programme "Cooperation" COM (2005)440 The rapporteur highlights the major potential contribution of fusion technology to efforts in delivering safe and secure energy supplies.
Be to, yra daug iššūkių, aplenkiančių ES energetikos politiką.
Indeed, there is a wide range of challenges ahead for EU energy policy.
Rezervai yra sutelkti tik keliose valstybėse.
Reserves are concentrated in a few countries.
Šiandien maždaug pusė ES sunaudojamų dujų gaunama tik iš trijų valstybių (Rusijos, Norvegijos ir Alžyro).
Today, roughly half of the EU’s gas consumption comes from only three countries (Russia, Norway, and Algeria).
Pagal dabartinę tendenciją dujų importas per ateinančius 25 metus išaugs iki 80 proc.
On current trends, gas imports would increase to 80 % over the next 25 years.
Todėl tiekimo saugumas tapo vienu iš didžiausių ES energetikos politikos rūpesčių.
Security of supply has thus become one of the major concerns of the EU´s energy policy.
Atsižvelgiant į energetikos sektoriaus lemiamą vaidmenį ES konkurencingumui ir ekonominiam augimui, visa šioje srityje vykdoma veikla tiesiogiai prisideda prie Lisabonos strategijos tikslų, pvz., dujų ir elektros vidaus rinkos papildymas, ekologinių naujovių ir Europos aplinkai palankių technologijų iniciatyvų skatinimas, įgyvendinimo.
Given the crucial role of the energy sector for the competitiveness and the economic growth of the EU, all activities in this field contribute directly to attaining the objectives of the Lisbon strategy, such as the completion of the internal market for gas and electricity, the promotion of eco-innovation and of European technology initiatives in environment friendly technologies.
Taip skubiai yra reikalingos investicijos.
There is also an urgent need for investment.
Vien tik Europoje, norint patenkinti numatomą energijos poreikį ir pakeisti senstančią infrastruktūrą, per ateinančius 20 metų prireiks maždaug vieno trilijono eurų investicijų.
In Europe alone, to meet expected energy demand and to replace ageing infrastructure, investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years.
PP7 apims kai kurias su energetika susijusias mokslinių tyrimų sritis:
There are several energy-related fields of research that will be covered by FP7:
§ vandenilis ir degalai : Tikslas yra strateginė, integruota transportavimo, stacionaraus ir mobilaus taikymo programa, kuria siekiama sukurti konkurencingą ES vandenilio ir kuro tiekimo bei įrengimų pramonę.
§ hydrogen and fuel cells : The aim is a strategic, integrated programme for transport, stationary and portable applications aimed at building a competitive EU fuel cell and hydrogen supply and equipment industry.
§ Atsinaujinanti elektra (fotogalvaniniai energijos šaltiniai, vėjas, biomasė, geoterminė energija, vandenynas ir smulki hidroenergetika): moksliniais tyrimais turėtų būti siekiama didinti bendrą perdirbimo veiksmingumą, gerokai sumažinti elektros kainas, didinti sistemos patikimumą ir toliau mažinti poveikį palinkai.
§ renewable electricity (photovoltaics, wind, biomass, geothermal energy, ocean and small hydropower): research should aim at increasing overall conversion efficiency, driving down the cost of electricity significantly, enhancing system reliability and reducing the environmental impact further.
§ atsinaujinančio kuro gamyba („biokuras“): Tobulinti kieto, skysto ir dujinio kuro, o ypač transportavimui skirto biokuro, tvarios gamybos ir tiekimo kanalų technologijas.
§ renewable fuel production ("biofuels"): Improve technologies for the sustainable production and supply chains of solid, liquid and gaseous fuels from biomass in particular biofuels for transport.
Šiuo metu daug diskutuojama apie dar nepanaudotą biomasės potencialą (t. y. žemės ūkio atliekas ir liekanas, įskaitant augalines ir gyvulines medžiagas, miškų ir susijusią pramonę bei pramonines ir komunalines atliekas).
Currently, there is a lot of discussion on the still unused potential of biomass (i.e. waste and residues from agriculture including vegetal and animal substances, forestry and related industries, as well as industrial and municipal waste).
Elektra ir biologinės dujos gali būti gaminamos iš biomasės (pvz., iš medžio perdirbimo gautų medžio atliekų).
Electricity or biogas can be produced from biomass (e.g. from the wood waste gained during the processing of wood).
§ Atsinaujinanti energija šildymui ir aušinimui (vis didesnė ES sunaudojamos energijos dalis tenka šildymui ir aušinimui)
§ renewable energy for heating and cooling (a growing part of EU´s energy consumption is used for heating and cooling)
§ CO 2 atskyrimas ir laikymo technologijos visiškai neteršiančios energijos gamybai : šiuo ambicingu pavadinimu Komisija ketina finansuoti iškastinio kuro poveikio aplinkai mažinimo projektą, kuris neišvengiamai ir toliau atspindės didelę mišrios energijos dalį ateinančiais dešimtmečiais.
§ CO 2 capture and storage technologies for zero emission power generation : under this ambitious title the Commission intends to finance projects dealing with the reduction of the environmental impacts of fossil fuels which will inevitably continue to represent a significant share of the energy mix for decades to come.
§ švarios anglies technologijos : švarios anglies jėgainės vis dar yra elektros gamybos siekiamybė visame pasaulyje, tačiau tikėtina, kad vėliau energija bus naudojama efektyviau ir bus sumažinta tarša, ypač išmetamas CO 2 .
§ clean coal technologies : coal fuelled power plants remain the workhorse of electricity generation worldwide, but have considerable potential for further efficiency gains and emissions reductions, particularly concerning CO 2 .
§ išradingi energijos tinklai : Iš mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos reikalaujama didinti Europos elektros ir dujų sistemų bei tinklų veiksmingumą, lankstumą, saugumą ir patikimumą (pvz., neseniai nutrūkęs energijos tiekimas kai kurioms ES šalims).
§ smart energy networks : R&D effort is required to increase the efficiency, flexibility, safety and reliability of the European electricity ad gas systems and networks (see recent power cuts in different Member States of the EU).
Valstybėms narėms tinkamai įgyvendinant ES teisės aktus dėl vidaus rinkos ir papildant kai kuriuos TEN energetikos projektus, tokia plėtra stiprės.
The proper implementation of EU legislation concerning the internal market in energy by the Member States as well as the completion of several TEN-energy projects will foster this development .