natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiuolaikiška socialinės apsaugos sistema ir darbo rinka
A Modern social protection system and labour market
43. siūlo į vidurinio mokymo programą įtraukti verslo pagrindų mokymą ir remia bendradarbiavimą MVĮ tose mokymo srityse, kuriose MVĮ gali suteikti praktikos patarimų ir informacijos; remia universitetų politiką, įskaitant tokį jų mokymo programų turinį, kuriuo remiantis būtų patenkinami ūkio poreikiai;
Proposes the teaching of essential business skills in curricula of secondary schools and encourages the involvement of SMEs in areas of education where they can provide complementary practical information and advice; supports the policy of universities of including in their teaching programmes content which meets the needs of the economy;
47. rekomenduoja valstybėms narėms kuo labiau stengtis sukurti tokią teisinę aplinką, kuri užtikrintų MVĮ lanksčias įdarbinimo galimybes, tačiau nepažeistų socialinės apsaugos nuostatų;
Recommends that the Member States endeavour, as far as possible, to create a legislative environment which guarantees flexibility of employment for SMEs without prejudice to social security aspects;
Finansinis tvarumas
Financial sustainability
52. ragina valstybes nares skatinti VPP kaip tinkamiausią modelį, leidžiantį teikti verslo paslaugas MVĮ, įskaitant rizikos kapitalo fondų kūrimą, ir taip pasiekti pakankamo lygio poveikį, siekiant labiau įtraukti privatų sektorių;
Encourages Member States to promote PPPs as the most appropriate model for providing business support services for SMEs, including the creation of venture capital funds and thus to create sufficient leverage effect for greater private sector involvement;
NRP įgyvendinimas
NRPs in Action
Atsižvelgiant į tai, kad sėkmė priklausys nuo to, kaip plačiai ir aktyviai MVĮ verslo organizacijos bus įtrauktos į konsultacijas, nes jos gali patikrinti priemonių veiksmingumą;
Urges all Member States to pay particular attention to measures for SMEs in their NRPs on the view that success will depend on actively involving and consulting SME business organisations to verify their efficiency;
Pripažinimas, kad Europa pagal tokius rodiklius, kaip BNP, darbo našumas, technologijų taikymas ir bendros investicijos į mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą, atsilieka nuo JAV, buvo pagrindinis akstinas numatyti Lisabonos strategiją ir praėjusiais metais ją atnaujinti.
The recognition of Europe's declining position, behind the US in terms of GDP, labour productivity, performance in technology and total R&D investment, was a primary impetus for the Lisbon agenda and has required its relaunching last year.
Europa gali pirmauti pasaulio ekonomikoje tik tada, jei jai pavyks tapti konkurencinga, prisitaikyti taip, kad taptų žiniomis pagrįsta visuomene, kurioje didžiausias dėmesys sutelkiamas į mokslinius tyrimus ir IRT, tačiau ką Europa turėtų daryti, kad taptų žiniomis paremta ekonomika?
Europe can only take a driving position in the global economy if it can successfully guarantee its competitiveness, by adjusting to become a knowledge based society focused upon research and ICT, but how should Europe proceed to become a knowledge based economy?
Pirma, Europos Sąjunga privalo sumažinti regioninius skirtumus, kad galėtų išplėsti Europos mokslinių tyrimų ir technologijų sritį.
Firstly the European Union must reduce regional disparities to create a greater European scientific and technological area.
Valstybės narės privalo dėti pastangų, kad valstybine politika IRT sektoriuje būtų užtikrinama palanki aplinka, kurioje skatinamas konkurencingumas ir plačiau Europoje naudojamos IRT.
Member States must work to guarantee that public policy provides a supportive environment for fostering the competitiveness of the ICT sector and the uptake of ICT in Europe.
Be to, būtina aprūpinti energijos ištekliais, kurių reikia šios žiniomis pagrįstos ekonomikos funkcionavimui, ir Europos Sąjunga privalo daryti visa, kas įmanoma, užtikrinti patikimą energijos tiekimą.
The energy supplies needed to run this knowledge economy must also be readily available and the European Union must do all it can to gain a secure energy supply.
Be abejo, mūsų priklausomybę nuo energijos tiekimo galima šiek tiek sumažinti praktinėmis efektyvaus energijos naudojimo priemonėmis, tačiau, žvelgiant į tolimesnę ateitį, Europa privalo investuoti į kuriamas naujas technologijas, kuriomis būtų užtikrinamas ekologiškesnis, saugesnis energijos tiekimas prieinama kaina.
It is clear that our dependence on energy supplies could be somewhat lessened by practical energy efficiency measures, yet looking at the long-term, Europe needs investment in the creation of innovative technologies which offer cleaner, more secure energy supplies at a reasonable cost.
Antra, kaip ne kartą atliktų daugelio tyrimų metu nustatyta, valstybės narės, skirdamos reikiamų išteklių ir numatydamos politinių priemonių, privalo labiau įsipareigoti skatinti naujoves ir plėsti gebėjimus per visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir reikiamų IRT įgūdžių mokymus.
Secondly, as many studies have shown time and again, Member States must increase their commitment, backed with the necessary resources and political measures, to boost innovation, and competence building through lifelong learning and proper skills training in ICT.
Šiomis priemonėmis bus kuriama labai kompetentinga ir kvalifikuota darbo jėga ir išlaisvinamas Europos kūrybiškumas, galybės idėjų srautas, kuris privalo skverbtis į pasenusią praktinę veiklą ir sukurti išmanymą, reikalingą verslui, siekiant, kad jis būtų konkurencingas.
Such measures will create a highly competent and qualified labour force and enable the flow of European creativity, which is the river of ideas needed to penetrate stale practices, and create knowledge needed for businesses to be competitive.
Verslo sektorius, vyriausybė ir akademinė visuomenė turėtų glaudžiau bendradarbiauti siekiant palengvinti šio idėjų srauto tėkmę, tuomet Europa iš tiesų žengs kartu su naujovėmis ir vis labiau specializuosis modernių technologijų pramonės šakose.
Collaboration between the business sector, the government and academia should be strengthened to facilitate this flow and this in turn will lead Europe to be truly cutting edge, increasing its specialisation in high tech industries.
Trečia, neatsitiktinai dauguma Europos gyventojų mieliau renkasi dirbti samdomais darbuotojais, o ne pradėti savo verslą; iki šiol Europos valstybės narės tokią padėtį aktyviai ar pasyviai skatino.
Thirdly, it is no accident that most Europeans would rather be employees than their own bosses; this has been both actively and passively encouraged by European Member States.
Tačiau laikas keisti įvykių kryptį ir žadinti verslumo ir rizikavimo dvasią, kuri prisidės prie to, kad būtų kuriama konkurencinga žiniomis pagrįsta visuomenė, o ne atitrauks nuo jos kūrimo.
However, time has come to turn the tide and to rekindle a spirit of entrepreneurship and risk taking, which will add to, not detract from the creation of a competitive knowledge society.
Valstybės narės privalo liautis vainojusios verslo nesėkmę, ypač tarp jaunų žmonių, nuo kurių priklauso sėkminga Europos verslo kultūros ateitis.
Member States must work to destigmatise business failure, especially amongst youth who are the future of a successful European business culture.
Tuo pat metu valstybės narės, siekdamos padėti pradėti naują verslą, privalo daryti visa, kas įmanoma, kad sutrumpėtų jų teritorijose verslui steigti reikalingas laikas ir išlaidos.
At the same time, Member States should do all they can to help the start.-up of businesses, reducing the time and cost needed to set up a business on their territory.
Per Europos Vadovų Tarybos susitikimą 2005 m. kovo mėn. priimto Europos jaunimo pakto svarbiausia idėja – skatinti verslo kultūrą, ypač tarp Europos jaunimo.
Promoting a culture of entrepreneurship amongst European youth, in particular, was a key element of the European Youth Pact adopted in the European Council in March 2005.
Pastaraisiais metais kai kurių valstybių narių švietimo ministerijos pripažino, kad šito reikia, ir ėmėsi iniciatyvos, kad į mokyklų mokymo programas būtų įtraukti privalomi verslumo mokymo pradmenys, ir pasiūlė mokytojams šiam darbui atlikti reikiamą paramą.
Certain Member States education departments have acknowledged this need in recent years and have taken the lead by introducing compulsory elements of entrepreneurship training into school curricula, offering the support necessary to teachers to do this.
Šias valstybes nares reikia pagirti, o jų kaimynes reikia skatinti sekti jų pavyzdžiu.
These are to be commended and their neighbours are encouraged to follow suit.
Siekiant, kad Europa iš tiesų galėtų naudotis tikrosios Europos vidaus rinkos privalumais, būtinas Europos valstybių narių ir visos Europos Sąjungos žmonių bendradarbiavimas.
Cooperation is crucial amongst European Member States and amongst people throughout the European Union in order that Europe can truly benefit from the advantages of a real European home-market.
Vis dėlto daug kliūčių trukdo Europos gyventojams dirbti kartu ir naudotis masto teikiamais privalumais.
Nevertheless, many barriers stand in the way of Europeans working together and making the most of the advantages of scale.
Šioms kliūtims priskiriami šie veiksniai: trūkumai infrastruktūros ir viešųjų paslaugų, darbo jėgos gebėjimo prisitaikyti, kapitalo ir prekių rinkos srityse, kalbinės kliūtys, mokesčių ir galimybių gauti finansavimą kliūtys, kurie visi labiausiai veikia MVĮ, mūsų dabartinės ekonomikos variklį.
These include such factors as gaps in infrastructure and public services, flexibility of labour, capital and product markets, linguistic barriers, tax barriers and access to finance, all of which most seriously affect SMEs, the motor of our current economy.
Būtina įsteigti ES patentą.
It is imperative that an EU patent is established.
Patentai – tai išradimų ir naujovių kūrimo veiklos, plėtojamos visų pirma komerciniais tikslais, rodiklis, tačiau akivaizdu, kad daug Europos gyventojų, užuot registravę patentus savo šalyse, renkasi registruoti patentus JAV ir naudotis JAV rinkos privalumais.
Patents indicate inventive and innovative activities, developed primarily for commercial purposes and yet it is clear that many Europeans prefer to patent in the US and to take advantage of its market instead of patenting at home.
Penkta, Europa susiduria su didžiulėmis demografinėmis problemomis, į kurias atsižvelgiant reikia numatyti tinkamą socialinę politiką ir taupesnius bei lankstesnius modelius, antraip vystymasis galiausiai taps netvarus.
Fifthly, Europe is facing huge demographic challenges and social policies and models must adapt accordingly, become leaner and more flexible, or becoming ultimately unsustainable.
Sveikatos apsaugos pažanga pailgino žmonių amžių, bet mažėja gimstamumo lygis.
People are living longer due to improvements in healthcare and birth rates are falling.
Reikia imtis tinkamų iniciatyvų ir spręsti su šiais pokyčiais, ypač su šeimos gyvenimo pokyčiais susijusius klausimus, siekiant, kad šeimos gautų reikiamą paramą ir galėtų turėti daugiau vaikų ir juos prižiūrėti, nevaržant moterų, kurios šeimos gyvenimą nori derinti su darbu.
Appropriate incentives must be introduced to deal with these changes in particular vis-à-vis the family to provide families with the support they need to be able to have more children, care for them, whilst not disadvantaging women who wish to combine a family and working life.
Galiausiai, jei valstybės narės nori pasiekti Lisabonos strategijos tikslus, jos privalo daugiau įsipareigoti finansiškai.
Lastly, in order for Member States to reach the Lisbon objectives, governments must increase their financial commitments.
Lėšų reikia skirti ne vien tik iš valstybinio sektoriaus pagal Mastrichto sutartyje numatytus valstybės išlaidų kriterijus, valstybės narės privalo dėti daugiau pastangų, kad būtų skatinamas finansavimas iš privataus sektoriaus, kaip daroma JAV ir Japonijoje.
This should not only come from the public sector due to the Maastricht parameters on public expenditure, but Member States must do more to encourage this to come from the private sector as in the US and Japan.
Yra daug potencialių privataus finansavimo šaltinių.
There are many potential private sources of funding.
Rizikos kapitalas yra viena iš priemonių, padėsiančių finansuoti MVĮ ir prisidėti prie žiniomis pagrįstos visuomenės kūrimo.
Venture capital is one means of financing SMEs and contributing to a knowledge economy.
Valstybės narės, siekdamos išvengti tarpvalstybinėms investicijoms trukdančių kliūčių, privalo toliau vienodinti teisinius reikalavimus rizikos kapitalo rinkose.
Member States must continue to reduce the differences in legal requirements vis-à-vis risk capital markets to avoid the prevention of cross-boarder investments.
Siekiant Lisabonos strategijos tikslų į visa tai reikia atsižvelgti.
All of the above must be taken into account in order to reach the Lisbon objectives.
dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą
on "Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth"
3. pažymi, kad pagal naujosios partnerystės augimui ir užimtumui skatinti programą ypač akcentuojamas poreikį gerinti verslo aplinką, nustatyti esamus pramonės rajonus ir grupes bei juos remti, be kita ko, pasinaudojant Europos programomis, taip pat itin atsižvelgti į MVĮ ypatumus, problemas ir lūkesčius bei teikti joms tinkamą paramą – ne tiek subsidijomis, kiek padedant pačioms pasirūpinti savimi;
Points out that the new Partnership for Growth and Employment underlines in particular the need to improve the environment for businesses by recognising and promoting existing types of industrial zones and clusters, among other things, under European programmes, and seriously taking into consideration their specific features, problems and expectations, and to provide them with the appropriate support, albeit not so much in the form of subsidies but rather by helping them to help themselves;
6. pabrėžia, kad reikia skatinti MVĮ, kurios tausoja aplinką, atsižvelgdamos į įmonių socialinę atsakomybę ir Europos tvaraus vystymosi strategiją;
Stresses the need to encourage SMEs that use environmentally friendly practices within the framework of corporate social responsibility and the European Strategy for Sustainable Development;
8. pripažįsta didelę informavimo svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad iš tikrųjų MVĮ yra mažai arba blogai (ar pernelyg bendrais bruožais) informuojamos apie ES ir jos veiklą.
Acknowledges the great importance of information; points out, in fact, that SMEs are little and badly informed (or are informed in too general a manner) of the EU and its activities.
MVĮ teisėtai skundžiasi dėl šio informacijos trūkumo, taip pat dėl tam tikro ES priemonių poveikio, apie kurį nėra laiku informuojamos.
SMEs rightly complain about this 'disinformation' and about some of the effects of EU policies, about which they have not been informed in good time.
9. taigi pabrėžia, kad EIC tinklą svarbu įvertinti, patobulinti ir pertvarkyti veiklos ir veiksmų efektyvumo požiūriais, siekiant, kad jis galėtų veikti tikslingiau ir greičiau.
Underlines that it is therefore important that the EIC network should be evaluated, improved and reorganised, with regard to both its operational efficiency and the efficiency of its action, in order to enable it to function in a more targeted and rapid manner.
EIC turėtų būti pertvarkyti į įvairioms problemoms spręsti skirtus universalius centrus, kurie padėtų MVĮ, susiduriančioms su kliūtimis vidaus rinkoje; EIC turėtų tapti tikrais MVĮ ir valstybių narių tarpininkais, kurie padėtų spręsti kiekvieną problemą kuo praktiškiau ir pragmatiškiau taikant Bendrijos teisę; pripažįsta, kad norint pasiekti šiuos tikslus EIC reikės didesnio finansavimo;
The EICs should be transformed into identifiable one-stop trouble-shooting shops for SMEs encountering obstacles in the internal market; EICs should become genuine mediators between SMEs and the Member States, approaching each problem by applying Community law as practically and pragmatically as possible; recognises that to achieve these objectives, EICs will require greater funding;
11. mano, kad turėtų būti stengiamasi sujungti Europos Sąjungos valdomus ir MVĮ poreikiams pritaikytus tinklus (pvz., Europos informacijos centrai ir Naujovių perdavimo centrai); mano, kad tokios įstaigos, pvz., galėtų būti įtraukiamos į MVĮ atstovaujančių organizacijų veiklą;
Considers that efforts should be made to group together the networks that are operated by the European Union and geared to the needs of SMEs (for example, Euro-Info and Innovation-Relay Centres); considers that these establishments could, for example, be incorporated into the SME professional association;
Šiuo tikslu siūlo, kad tose programose būtų numatytas specialus finansavimas minėtiems mažiau galimybių turintiems asmenims mokyti;
To this end, proposes that the programmes provide for special funding for the training of the above-mentioned, less-privileged categories of workers;
18. laikosi nuomonės, kad vykdant MVĮ politiką reikia naujo požiūrio: numatyti iniciatyvas ir veiksmus, specialiai skirtus naujai įsteigtoms, šeimos ir moterų įmonėms stiprinti, ypač jei tokios įmonės veikia skurdžiuose, kalnuotuose, retai gyvenamuose ES regionuose ar salose;
Takes the view that in pursuing a policy for SMEs, the new approach must provide for initiatives and actions particularly aimed at strengthening newly established, family and women’s enterprises, particularly if they are located in disadvantaged, mountainous, island or thinly populated regions of the EU;
20. atkreipia dėmesį į tai, kad su darbo užmokesčiu nesusijusios sąnaudos yra viena iš svarbiausių kliūčių, kylančių vieno žmogaus ir labai mažoms įmonėms, kurios dažnai nekuria darbo vietų, nes negali atitikti susijusių administracinių reikalavimų; primena, jog EB sutarties 137 straipsnio 2 dalies b punkte teigiama, kad priimamose socialinės ir darbuotojų apsaugos direktyvose „vengiama nustatyti administracinius, finansinius ir teisinius apribojimus, galinčius varžyti mažųjų bei vidutinių įmonių kūrimą ir plėtojimą“; ragina Komisiją ir Tarybą, jei reikia, tokioms įmonėms netaikyti tam tikrų reikalavimų, pvz., įpareigojimo teikti ataskaitas ir tvarkyti dokumentus;
Points out that non-wage costs are one of the main obstacles facing one-man firms and that microenterprises, which often do not create any jobs because they are unable to meet the administrative requirements this would entail; recalls that Article 137(2)(b) of the EC Treaty provides that directives adopted in the area of social and worker protection “shall avoid imposing administrative, financial and legal constraints in a way which would hold back the creation and development of small and medium-sized undertakings”; calls on the Commission and the Council to exempt, when appropriate, such firms to a greater extent from certain requirements such as reporting and documentation obligations;
22. mano, kad viešųjų pirkimų rinka suteikia MVĮ unikalią galimybę, ir todėl ragina Komisiją bei valstybes nares įvertinti galimybę ateityje leisti MVĮ, ypač užsiimančioms žemės ūkio veikla, teikti bendras paraiškas;
Considers that the public-procurement market represents a unique opportunity for SMEs, and therefore calls on the Commission and the Member States to investigate the possibility, in the future, of allowing SMEs, in particular those active in the agricultural sector, to submit joint tenders;
25. ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti aktyvesnį MVĮ atstovaujančių organizacijų dalyvavimą Europos socialiniame dialoge; pabrėžia, kad svarbu labiau atsižvelgti į MVĮ ypatumus palaikant europinio ir nacionalinio lygmenų socialinį dialogą, kuris šiuo metu vyksta turint mintyje dideles įmones ir jų darbuotojus; primena, jog taip pat svarbu, kad valstybės narės skatintų MVĮ steigti nepriklausomas atstovaujamąsias organizacijas;
Calls on the Commission and the Member States to ensure stronger participation by the organisations representing SMEs in the European social dialogue; stresses the importance of making greater allowance for the distinctive features of SMEs in both the European and national social dialogues, which are presently modelled on the image of large companies and their employees; recalls that it is also important that Member States encourage SMEs to set up independent representative bodies;
28. rekomenduoja valstybėms narėms kuo labiau stengtis sukurti tokią teisinę aplinką, kuri užtikrintų MVĮ lanksčias įdarbinimo galimybes, tačiau nepažeistų socialinės apsaugos nuostatų;
Recommends that the Member States endeavour, as far as possible, to create a legislative environment which guarantees flexibility of employment for SMEs without prejudice to social security aspects;
31. primena, kad pastangos skatinti verslumą itin svarbios, ypač vykstant demografiniams pokyčiams, dėl kurių trečdalis Europos verslininkų per kitus dešimt metų išeis į pensiją; ragina Komisiją palengvinti valstybių narių keitimąsi šios srities pažangiąja patirtimi, pvz., apsvarstyti vyresnio amžiaus žmonėms skirtas „sidabrinės verslininkystės“ programas, taip pat tai, kaip geriau skatinti jaunimą steigti įmones, ir ypač skatinti moterų verslumą, galbūt ieškant būdų, kaip geriau suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą.
Recalls that the drive to encourage entrepreneurship is vital, particularly in the face of demographic change whereby Europe will see a third of its entrepreneurs retire in the next ten years; calls on the Commission to facilitate good practice exchange between Member States in this area considering for example ‘Silver-entrepreneurship’ schemes for older people, how to better encourage young people to set up businesses, and the promotion of female entrepreneurs in particular, which may include looking at measures better to reconcile work and family life.
Metas judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą
"Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth"
dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo: augimą ir užimtumą skatinanti šiuolaikiška MVĮ politika
on Time to move up a gear - Creating a Europe of entrepreneurship and growth
Kultūros ir švietimo ragina atsakingą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Pabrėžia, kad reikia sukurti tinkamą partnerystės apibrėžimą, kad ateityje būtų išvengta bet kokių nesusipratimų;
Underlines the need for a proper definition of entrepreneurship in order to prevent any future misinterpretation;
Siūlo į vidurinio mokymo programą įtraukti verslo pagrindų mokymą ir remia bendradarbiavimą MVĮ tose mokymo srityse, kuriose MVĮ gali suteikti praktikos patarimų ir informacijos;
Proposes the teaching of essential business skills within the curricula of secondary education and encourages the involvement of SMEs in areas of education where they can provide complementary practical information and advice;
10. pabrėžia, kad informacijos ir komunikacijos technologijos, e. mokymasis ir e. verslas yra svarbiausi elementai gerinant MVĮ konkurencingumą; taip pat turėtų būti skatinami projektai, kuriais remiamas tokių galimybių MVĮ suteikimas;
Stresses that Information and Communication Technologies, e-learning and e-business are crucial elements in improving SMEs' competitiveness; further impetus should therefore be given to projects promoting the application of such opportunities for SMEs;
12. pabrėžia švietimo ir mokymo sistemų kokybės ir veiksmingumo gerinimą veiksmingai sutelkiant reikiamas lėšas, ypač didinant privačias investicijas į aukštąjį mokslą ir tęstinį mokymą;
Stresses the improvement of the quality and efficiency of education and training systems in mobilising the necessary resources effectively, notably by an enhanced private investment in higher education and continuing training;
Komisijos komunikatas apima daug Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo aspektų.
The Communication from the Commission covers many aspects of the implementation of the Lisbon Community Programme.