natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiuo metu žinių ir vaikų programoms taikomos 30 minučių taisyklės taikymas iki 35 minučių darytų didelį neigiamą poveikį transliuotojo pajamoms iš reklamos, taigi ir jo galimybėms finansuoti vaizdo ir garso turinio gamybą.
The extension of the 30-minute rule currently applicable to news and children’s programmes to 35 minutes would have a severe negative impact on broadcasters’ advertising revenues and hence their ability to finance audiovisual content production.
Kadangi dauguma žinių ir vaikų programų netrunka ilgiau nei 30 minučių, taigi galima veiksmingai pašalinti reklamą iš šių programų.
As most news and children’s programmes are no longer than 30 minutes, this may effectively eliminate advertising from these programmes.
Atrodo, kad negalima niekaip paaiškinti ar pateisinti šios Komisijos pasiūlymo dėl priemonės ar jos reglamentavimo poveikio vertinimo.
There seems to be no explanation or justification for this measure in the Commission’s proposal or its regulatory impact assessment.
18 straipsnio 2 dalis (Direktyva 89/552/EEB)
Article 18, paragraph 2 (Directive 89/552/EEC)
1 dalis netaikoma paties transliuotojo pranešimams apie savo programas ir pagalbiniams su tomis programomis tiesiogiai susijusiems elementams, rėmimo pranešimams ir prekių rodymui programose.“
Paragraph 1 does not apply to announcements made by the broadcaster in connection with its own programmes and ancillary products directly derived from those programmes, sponsorship announcements and product placement.”
1 dalis netaikoma paties transliuotojo pranešimams apie savo programas arba kitų garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų, priklausančių tai pačiai įmonės grupei, programas ir pagalbiniams su šiomis programomis tiesiogiai susijusiems elementams, rėmimo pranešimams ir prekių rodymui programose.“
Paragraph 1 does not apply to announcements made by the broadcaster in connection with its own programmes, or programmes of another audiovisual media service belonging to the same group of company and ancillary products directly derived from those programmes, sponsorship announcements and product placement.
Programų savireklamos ir kitų programų reklamos turėtų būti traktuojamos vienodai daugiakanalėje aplinkoje, kai transliuotojui reikia informuoti žiūrovą apie jų kituose kanaluose rodomas programas.
Self and cross-promotion of programmes should be treated similarly in a multichannel environment where broadcasters need to inform viewer on programmes available on their other channels.
Valstybės narės garantuoja nacionalinių reguliavimo tarnybų ir institucijų nepriklausomybę ir užtikrina, kad jos vykdys savo įgaliojimus nešališkai ir skaidriai.
Member States shall guarantee the independence of national regulatory authorities and institutions and ensure that they exercise their powers impartially and transparently.
Šis papildymas užtikrina, kad būtų įtrauktos atitinkamose valstybėse narėse esamos skirtingos už reguliavimą atsakingų įstaigų struktūros formos.
This addition is intended to ensure that special features of the organisation of the regulatory authorities and bodies in the Member States can be retained.
1 STRAIPSNIO 20 PUNKTAS 23b straipsnio 2 dalis (Direktyva 89/552/EEB)
ARTICLE 1, POINT 20 Article 23b, paragraph 2 (Directive 89/552/EEC)
Nacionalinės reguliavimo institucijos teikia viena kitai ir Komisijai šios direktyvos nuostatoms taikyti reikalingą informaciją.“
National regulatory authorities shall provide each other and the Commission with the information necessary for the application of the provisions of this Directive.”
Nacionalinės reguliavimo tarnybos ir institucijos teikia viena kitai ir Komisijai šios direktyvos nuostatoms taikyti reikalingą informaciją.“
National regulatory authorities and institutions shall provide each other and the Commission with the information necessary for the application of the provisions of this Directive.”
Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
Kadaise vadinamoji pardavėjo rinka palaipsniui pasikeitė į vartotojo rinką; kadaise buvę pasyvūs tiekimo, kurį de facto išimtinai nustatydavo teikėjas, gavėjai, vartotojai pradėjo užimti poziciją, leidžiančią savarankiškai nuspręsti, ką jie vartos, ir svarbiausia – ateityje jie užims vis stipresnę poziciją.
The seller’s market, as it once was, has gradually turned to a consumer’s market; having once been passive recipients of a supply determined de facto solely by the distributor, consumers have come to occupy a position – and, most importantly, will do so more and more in the future – in which they alone can decide what they will consume.
Vienas veiksnys, kuris pagal šį naują ekonominį modelį jau užima svarbų vaidmenį ir, reikia pabrėžti, ateityje tikrai turės vis daugiau reikšmės, yra radikalus pokytis, susijęs su garso ir vaizdo – tiek kūrimo, tiek platinimo – pramonės finansavimo šaltiniais.
· One factor already brought into play by this new economic model and – it should be stressed – certain to become even more decisive in the future is the radical change regarding the sources of funding for the audiovisual industry where both production and distribution are concerned.
Dvi tradicinės finansavimo formos, kitaip tariant, mokesčiai už licencijas ir pajamos iš reklamos, palaipsniui užleidžia vietą mokėjimo sistemai, kurią lemia vartotojų pageidaujamų garso ir vaizdo paslaugų pobūdis ir kokybė.
The two traditional forms of financing, in other words licence fees and advertising revenue, have increasingly been losing ground to a payment system determined according to the nature and quality of the audiovisual service that users require.
Taigi šio pramonės sektoriaus ekonominė svarba tikriausiai nuolat ir žymiai augs ir, žinoma, stiprės pasaulinė konkurencija.
The economic importance of this industrial sector is therefore likely to grow steadily and substantially, and, of course, global competition will become keener.
· Remiantis pateiktu scenarijumi yra būtina ir privaloma sudaryti tikrą bendrąją Europos rinką, kuri leistų konkuruoti su besiplečiančiomis Indijos, Lotynų Amerikos ir Kinijos rinkomis, taip pat ir su Amerikos rinka, ir veikti nepaisant kalbos kliūčių arba daugelio įvairių nacionalinio reguliavimo formų.
· The above scenario accordingly makes it even more necessary and imperative to complete a genuine single European market on a scale enabling it to compete with the expanding Indian, Latin American, and Chinese markets, as well as with the American market, and to operate beyond language barriers or the many and varied forms of national regulation.
Antra, reikia nustatyti būtinąsias taisykles siekiant neatsilikti nuo tebesitęsiančio technologinio vystymosi, jį remti ir puoselėti, ypač turint omenyje, kad ateityje dėl technologijų pasirinkimo įvairovės vartotojų interesai bus dar geriau užtikrinami.
Secondly, the necessary rules need to be laid down in order to keep pace with, support, and foster ongoing technological development, bearing in mind not least that, in future, consumer interests will be accommodated to an ever greater degree by the breadth of choice offered by technology as such.
· Tačiau taip pat reikia pripažinti, kad ypatingas aptariamo produkto – garso ir vaizdo paslaugų – pobūdis kelia specifinių problemų, šiek tiek susijusių su vis dar ryškia nacionalinių visuomenių požiūrių įvairove, taip pat su poreikiu gerbti vertybes ir kultūrinį identitetą, kurio išsaugojimas yra esminis „Europos modelio“ požymis.
· It should also be recognised, however, that the particular nature of the product in question – audiovisual services – poses specific problems related to some extent to the still very marked diversity of feeling within national societies as well as the need to respect a value, cultural identity, protection of which is an essential defining characteristic of the ‘European model’.
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad šio ekonomikos sektoriaus, kuriam taikoma direktyva, ateitis lems šios strategijos sėkmę.
In view of the above it is obvious that the future of the economic sector to which the directive relates will be crucial to the success of this strategy.
Dėl to yra būtina nustatyti reguliavimo pagrindus pradedant nuo imperatyvių nuostatų, taip pat taikomų kitiems Sąjungos politikos tikslams, suteikiant galimybes Europos pramonei išlaikyti savo pozicijas pasauliniu lygiu prieš konkurentus iš kitų pasaulio kraštų.
A regulatory framework thus needs to be laid down, proceeding from the imperative, applying also to other Union policy goals, of enabling European industry to hold its own at global level against competitors from other parts of the world.
Direktyvos 89/552/EEB persvarstymą būtina kreipti šia linkme ir suformuluoti terminus, kuriais remiantis būtų suderinti visuomenės kaip visumos, vartotojų ir pramonės interesai.
The revision of Directive 89/552/EEC will need to move in that direction and hence be couched in terms serving to reconcile the interests of the public as a whole, consumers, and the industry.
Iš tikrųjų reikia priimti požiūrį, kuriuo būtų siekiama sujungti įvairius interesus į sąveikaujantį sąryšį.
Indeed, the approach to be adopted should seek to bring these various interests into a synergic relationship.
· Šiuo požiūriu Komisijos siūlomas tekstas yra iš esmės pažangus ir yra vertas patvirtinimo Parlamente, kuris turėtų atmesti alternatyvą toliau laikytis požiūrio, pagrįsto galiojančiais reguliavimo pagrindais (Televizijos be sienų direktyva tik „linijinėms paslaugoms“ ir Elektroninės prekybos direktyva nelinijinėms paslaugoms), arba iš dalies pakeisti linijines paslaugas reglamentuojančias specialias taisykles.
· From that point of view the Commission’s proposed text constitutes a substantial advance in the desired direction and should consequently be approved by Parliament, which should reject the alternatives of either continuing the approach based on the existing regulatory framework (the Television without Frontiers Directive for ‘linear services’ only and the E-Commerce Directive for non-linear services) or amending specific rules governing linear services.
· Galima remti tikslą apibrėžti „garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas“, nors „nelinijinių žiniasklaidos paslaugų“ taikymo sritis turi būti aiškiau išskirta, kad būtų galima tiksliai atskirti paslaugas nuo žiniasklaidos paslaugų.
· Defining ‘audiovisual media services’ is an aim that can be endorsed, although the scope of ‘non-linear media services’ ought to be marked out more exactly so as to enable a clearer distinction to be drawn between services and media services.
Kai kurie pagrįstai baiminasi, kad, jeigu taikymo sritis būtų labai plati, Europa turėtų mažiau galimybių ištirti naujus naujų kūrinių perdavimo būdus.
Some fear – rightly – that if the scope were defined too sweepingly, Europe might be less able to explore new ways of communicating new products.
Pakeitimai, kuriuos mes siūlome šioje nuomonėje, turi būti vertinami kaip pirmiau aprašyto tikslo priemonės.
The amendments which we are proposing in this opinion should be viewed as a means to the end described above.
· Mūsų pakeitimais taip pat siekiama sustiprinti Europos pramonės kūrinius, ypač su turinio kūrimu susijusiose srityse, kad jie galėtų konkuruoti ne tik su Amerikos, bet ir su Indijos, Lotynų Amerikos ir Japonijos konkurentų kūriniais.
· Our amendments likewise aim to strengthen the fabric of the European industry, especially where content production is concerned, so as to enable it to compete not just with American rivals, but also with rivals in the making from India, Latin America, and Japan.
Turi būti sukurta tinkama teisių naudotis garso ir vaizdo turiniu administravimo sistema, kuri būtų taikoma nepriklausomų kūrėjų kūrinių turinio pramonei sujungti.
There has to be a proper system for administering rights to exploit audiovisual content, which should serve to consolidate an independent content production industry.
Dėl to atitinkamose srityse privaloma atsižvelgti į šį bendrą kontekstą, o aptariami direktyvos tikslai turi būti su juo suderinti.
This general context ought, therefore, to be taken into account in the appropriate quarters, and the aims of the directive under consideration here should be dovetailed into it.
Tie patys principai taip pat remia tinkamą prekių rodymo programose reguliavimą ir visos reklamos reglamentavimą ne baudžiamosiomis taisyklėmis, turint omenyje, kad, jeigu vartotojai turės didesnį pasirinkimą, pramonė bus priversta nenukrypti nuo aiškių jų interesų, nes įvairovė skatins vartotojus rinktis prekes, kurios, jų nuomone, geriau ir labiau atitinka jų skonį.
The same philosophy also militates in favour of proper regulation of ‘product placement’ and non-punitive rules to govern advertising as a whole, bearing in mind that if consumers have a wider choice, the industry will be compelled to steer clear of options contrary to their interests, given that variety will encourage consumers to opt for products that they consider better and more to their taste.
Šis vartotojų poreikių ir lūkesčių pokytis mažina valstybinių valdžios institucijų priežiūros būtinybę.
This change in users’ needs and expectations reduces the need for supervision by the public authorities.
· Pagaliau, net ir esant bendram reguliavimui, mes norėtume pabrėžti savireguliaciją.
· Finally, we should like to make out a case for self-regulation, even in addition to co-regulation.
Mes žinome, kad galimybę leisti teisės aktus šioje srityje stipriai riboja 2001 m. gruodžio 31 d. priimtas Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros.
We are aware that the possibility of legislating in this direction is greatly limited by the Interinstitutional Agreement on Better Law-making , adopted on 31 December 2001.
Tačiau technologiniai pokyčiai, darantys poveikį rinkos taisyklėms, yra tokie greiti, kad atitinkamas reguliavimas yra būtinas siekiant suderinti poreikį apsaugoti visuotinės svarbos vertybes ir tikslus ir tuo pačiu garantuoti būtiną lankstumą ir konkurencingumą Europos pramonei.
However, technological change, as it affects market rules, is so rapid that appropriate regulation is required in order to accommodate the need to safeguard values and aims of general interest while guaranteeing the necessary flexibility and competitiveness for European industry.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos ragina atsakingą Kultūros ir švietimo komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(1) Direktyvoje 89/552/EEB suderinamos tam tikros valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytos nuostatos, susijusios su televizijos programų transliavimu.
(1) Directive 89/552/EEC coordinates certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of broadcasting activities.
Tačiau dėl naujų technologijų garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų perdavimo srityje reikia pritaikyti reguliavimo sistemą, siekiant atsižvelgti į struktūrinių pokyčių poveikį, informacijos ir ryšių technologijų (IRT) sklaidą ir technologinių naujovių poveikį verslo modeliams, ypač komercinio programų transliavimo finansavimui, ir užtikrinti optimalias konkurencijos sąlygas Europos informacinių technologijų ir žiniasklaidos sektoriui ir paslaugų teikėjams.
However, new technologies in the transmission of audiovisual media services call for adaptation of the regulatory framework to take account of the impact of structural change , the diffusion of information and communication technologies (ICT) and technological developments on business models, especially the financing of commercial broadcasting, and to ensure optimal conditions of competitiveness for Europe’s information technologies and its media industries and services.
Informacijos ir ryšių technologijų sklaida labai paveikė visuomenės ir ekonomikos struktūrą.
The diffusion of information and communication technologies has had a major impact on societal and economic structures.
Ši sklaida ypač paskatino tolesnę technologijų plėtrą, pakeitusią daugelio verslo modelių struktūrą ir veikimą.
In particular, their diffusion has triggered further technological developments that have changed the structures and the function of numerous business models.
(2a) Žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas yra visiško teisės į išraiškos laisvę ir informaciją įgyvendinimo prielaida, ir Europos žmogaus teisių teismas savo praktikoje yra pripažinęs, kad valstybių pareiga ginti žiniasklaidos pliuralizmą ir prireikus imtis tinkamų priemonių jam užtikrinti.
(2a) Media freedom and pluralism are prerequisites for full respect for the right to freedom of expression and information and the case-law of the European Court of Human Rights recognises that states have a duty to protect media pluralism and, where necessary, take suitable measures to guarantee it.
Pakeitimas paremtas principu, kad žiniasklaida yra ir kultūrinis, ir ekonominis turtas, todėl Direktyvoje turėtų būti atsižvelgta į abu aspektus, kaip tai daroma su šiais klausimais susijusiuose galiojančiuose teisės aktuose.
The amendment is based on the principle that the media are both cultural and economic goods and the directive should, therefore, take account of both aspects, as does the relevant current legislation .
(3) Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų ir jomis perteikiamo turinio svarba visuomenei, demokratijai , švietimui ir kultūrai ir pats garso ir vaizdo paslaugų, kurios yra tuo pat metu ir kultūrinis, ir ekonominis turtas, pobūdis pateisina specialių taisyklių , skirtų pirmiausia užtikrinti ir stiprinti visų formų informacinės žiniasklaidos pliuralizmą, taikymą šioms paslaugoms , kad visų pirma būtų puoselėjamos pagrindinės teisės ir laisvės, saugomos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir Jungtinių Tautų Pilietinių ir politinių teisių pakte, ir užtikrinta nepilnamečių ir pažeidžiamų asmenų arba neįgaliųjų apsauga .
(3) The importance of audiovisual media services and the content they convey for societies, democracy , education and culture and the very nature of audiovisual services, which are at the same time cultural and economic goods, justify the application to these services of specific rules aimed above all at safeguarding and enhancing pluralism in the information media in all their various forms, in order to uphold, in particular, the fundamental freedoms and rights enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the United Nations Covenant on Civil and Political Liberties and to guarantee the protection of minors and vulnerable or disabled people .
Garso ir vaizdo paslaugos turėtų būti svarstomos atsižvelgiant tiek į jų rinkos vertę, tiek į kultūrinę vertę.
Audiovisual services should be considered in terms of both their market value and their cultural value.
(4) Tradicinės garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugos ir naujos užsakomosios paslaugos – svarbus įsidarbinimo šaltinis Bendrijoje, ypač mažose ir vidutinėse įmonėse, jos taip pat skatina ekonominį augimą ir investicijas, o tai gerina gyvenimo sąlygas ir didina Europos įmonių konkurencingumą.
(4) Traditional audiovisual media services and emerging on-demand services offer significant employment opportunities in the Community, particularly in small and medium-sized enterprises, and stimulate economic growth and investment , improving living conditions and thereby strengthening the competitiveness of European enterprises .
Techninės prieigos prie garso ir vaizdo paslaugų palengvinimas visiems, ypač pažeidžiamoms gyventojų grupėms, pvz., neįgaliesiems ir senyvo amžiaus žmonėms, padarytų sektorių dinamišką ir konkurencingą.
Facilitating technical access for all, particularly vulnerable population groups such as disabled persons and the elderly, to audiovisual services will help to make the sector dynamic and competitive.
Įmonių, kurios tai pripažįsta, rėmimas bus naudingas ne tik įgyvendinant įtraukties siekį, bet ir skatinant tyrimus ir užimtumą.
Supporting firms which recognise this will serve not only the objective of inclusiveness but also that of promoting research and employment.
Darbo vietų ir svarbių užimtumo galimybių kūrimas yra labai svarbus veiksnys skatinant Europos pramonės sektoriaus augimą.
The creation of jobs and the availability of significant employment opportunities are a factor of paramount importance for boosting the industrial sector in Europe .
Visų pramonės sektorių augimo ir produktyvumo skatinimas yra vienas iš svarbiausių Europos Bendrijos tikslų.
The promotion of growth and productivity in all industrial sectors is one of the most important goals of the European Community.
Lisabonos strategija buvo persvarstyta 2005 m,. įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui, ir pripažinta būtinu veiksniu siekiant gerovės, aktyvesnės konkurencijos ir produktyvumo Europos Sąjungoje.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005 during the mid-term review as an essential component for improving welfare, promoting competition and fostering productivity in the European Union.
Siekiant šių tikslų ir atsižvelgiant į Lisabonos strategiją bei rengiantis sukurti konkurencingą žiniomis pagrįstą ekonomiką, būtina sutelkti dėmesį į tas politikos sritis, kurios turi didelės įtakos baigiant kurti vidaus rinką, mažinant kliūtis konkurencijai ir informacijos bei ryšių technologijų įsisavinimui.
To that end, and within the context of the Lisbon Strategy, it is necessary to focus on policies which will have a sound impact on completion of the internal market, the reduction of barriers to competition and the uptake of information and communication technologies, with a view to mapping out a path towards a competitive knowledge-based economy.
Lisabonos strategija yra svarbiausia ES priemonė skatinant Europos įmonių konkurencingumą, didinant gerovę ir gerinant gyvenimo sąlygas.
The Lisbon strategy has been the major action tool of the EU for boosting the competitiveness of European enterprises and improving welfare and living conditions.
Ši strategija yra Europos pramonės ir jos dalies – Europos transliavimo pramonės – produktyvumo skatinimo pagrindas.
It forms the basis for the promotion of the productivity of European industry and the European broadcasting industry is a part of it.
(6b) Siekiant Lisabonos strategijos politinių tikslų ypač svarbu skatinti Europos pramonės, kurios žymią dalį sudaro garso ir vaizdo sektorius, konkurencingumą.
(6b) Promoting the competitiveness of European industry, of which the audiovisual sector forms an important part, is crucial to attaining the policy goals of the Lisbon Strategy.
Todėl siekiant sustiprinti garso ir vaizdo sektoriaus konkurencingumą atitinkamomis reguliavimo sistemomis turi būti skatinamos tinkamos finansavimo priemonės.
Therefore, in order to strengthen the competitiveness of the audiovisual sector, adequate means of financing should be promoted within the appropriate regulatory framework.
P. de Michaelio 6 pakeitimo papildymas.
An addition to Mr De Michelis' amendment number 6.
Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugos, siekiant išlaikyti jų konkurencingumą, neturėtų būti pernelyg apsunkintos taisyklėmis.
In order to be competitive, audiovisual media services should not be overburdened with regulation.
6D KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
RECITAL 6 D (new)