natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atliekų apibrėžties keitimas siekiant klasifikuoti tam tikrus atliekų srautus kaip gaminius, kad būtų pašalinta neigiama „šiukšlių“ konotacija, nėra tinkama priežastis tokiems pakeitimams įvesti.
Amending the definition of waste in order to classify certain waste streams as products so as to remove the negative 'waste' label attaching to them is not a legitimate reason for introducing such an amendment.
Tą patį galima pasakyti apie pakartotino naudojimo apibrėžties keitimą siekiant atsikratyti neigiamo šalinimo įvaizdžio.
The same applies to amending the definition of recovery with a view to getting away from the negative image of disposal.
Tai, kad nepavyko pasiekti planinių atliekų srautų pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir pakartotino naudojimo rodiklių pagal kitas direktyvas, irgi nėra pakankama priežastis apibrėžtims keisti.
Failure to achieve targets for re‑use, recycling and recovery of waste streams under other directives is also not a good reason for amending definitions.
Vėl reikėtų pabrėžti, kad apibrėžtis reikėtų keisti remiantis logika, siekiant nuoseklumo ir aiškumo.
It should be stressed again that definitions should be amended on grounds of logic, consistency and clarity.
Jeigu yra su tikslais susijusių problemų, gali tekti keisti tikslus, bet ne apibrėžtis!
If there are problems in connection with targets, it may perhaps be necessary to amend the targets, not, however, the definitions!
Komisija siūlo leisti klasifikuoti atliekų srautus kaip ne atliekas.
The Commission is proposing to allow the possibility of classifying waste streams as non‑waste.
Iš pat pradžių svarbu pažymėti, kad jis gali būti taikomas tik kai kuriems atliekų srautams.
It is important to specify at the outset that this may only apply to a limited number of waste streams.
Tai reiškia – vienarūšių atliekų srautams, kurie neturi (negali turėti) neigiamo poveikio aplinkai.
That means homogenous waste streams which do not (and cannot) have a negative impact on the environment.
Dar viena prielaida yra tai, kad dėl ne atliekų statuso suteikimo neturi sumažėti aplinkos apsaugos lygis.
A further prerequisite is that non‑waste status must not lead to a reduction in environmental protection.
Pagaliau ne atliekų statusą turi būti įmanoma gauti tik po to, kai atliekos yra apdorotos ir galutinis produktas atitinka konkrečius Europos kokybės kriterijus, užtikrinant, kad jis gali būti naudojamas pagal numatytą paskirtį saugiai ir tausojant aplinką.
Finally, non‑waste status should only be able to be obtained after the waste has undergone treatment which results in a product that meets specific European quality criteria, ensuring that it may be used for the intended purpose in a safe and environmentally responsible way.
Šalinimo ir pakartotino naudojimo veiklos apibrėžtis
4.1.2 Definition of disposal and recovery activities
Galiojančiuose įstatymuose pateiktos apibrėžtys, kaip jas aiškina Europos Teisingumo Teismas, neskatina aplinkos tausojamosios praktikos.
The definitions laid down in current legislation, as interpreted by the European Court of Justice, do not tend to promote good environmental practice.
Pavyzdžiui, Teisingumo Teismas mano, kad bendras atliekų deginimas cementinėje krosnyje yra pakartotinas naudojimas energijai gauti, o atliekų deginimas specializuotoje deginimo krosnyje yra šalinimas, nors aplinkosaugos standartai, taikomi teršalų išmetimams bendro deginimo įrenginiams ne tokie griežti.
For example, co- incineration of waste in a cement kiln is deemed by the Court to constitute recovery and incineration of waste in a specialised incineration kiln to constitute disposal, although the environmental standards applying to pollutant emissions are less stringent in the case of co-incineration plants.
Siekdama išspręsti šią problemą, Komisija siūlo didelio energetinio efektyvumo deginimo įrenginiams suteikti pakartotino naudojimo energijai gauti statusą.
In order to resolve this problem, the Commission is proposing to accord recovery status to incineration plants with high energy efficiency.
Dėl tokio požiūrio kyla klausimų, nes atliekų deginimas aiškiai skirtas pirmiausia atliekoms šalinti.
This approach raises questions, as the incineration of waste is, clearly, designed in particular to dispose of waste.
Būtų geriau išspręsti problemą, susijusią su deginimo ir bendro deginimo įrenginiais, taikant abiems vienodas aplinkosaugos taisykles.
It would be better to resolve the problem in relation to incineration and co‑incineration plants by imposing the same environmental conditions on both.
Praktiškai tai galima padaryti iš dalies keičiant direktyvą dėl atliekų deginimo, kad deginimo ir bendro deginimo įrenginiams būtų taikomi vienodi išmetimų ir energijos efektyvumo standartai.
In practice, that may be done by amending the directive on waste incineration in order to apply the same emissions and energy efficiency standards to both incineration and co-incineration plants.
Komisija techniniams komitetams skiria svarbų vaidmenį – nustatyti, kada atliekos nebėra atliekos arba kada veiklą galima laikyti šalinimu, o kada – pakartotinu naudojimu.
The Commission gives technical committees an important role in determining when waste ceases to be waste or when an activity may be regarded as disposal and when it may be regarded as recovery.
Būvio ciklu pagrįstas požiūris sprendžiant atliekų klausimus
4.2 Introduction of life-cycle thinking into waste policy
Komisija siūlo, kad sprendžiant, koks atliekų srauto tvarkymo būdas yra geriausias, būtų atliekama būvio ciklo analizė.
The Commission is proposing that, when deciding on the best way of handling a waste stream, a life cycle analysis be carried out.
Pagal tokios analizės duomenis galima nustatyti, koks atliekų tvarkymo būdas yra geriausias aplinkai, atsižvelgiant į visą būvio ciklą – nuo gamybos iki atliekų tvarkymo imtinai.
With the help of such an analysis, it is possible to determine what way of handling waste is best for the environment taking account of the whole of the life cycle, from production up to and including the treatment of waste.
Iš esmės šį požiūris yra pažangus, nes apima visą poveikį aplinkai.
In principle, this approach is to be viewed positively, as it is based on looking at the overall environmental impact.
Kita vertus, yra rizika, kad šį požiūrį galima taikyti tik teoriškai.
On the other hand, there is a risk that this approach is chiefly theoretical in nature.
Praktiškai bus labai sudėtinga atlikti objektyvią būvio ciklo analizę.
In practice, it will be very difficult to carry out an objective life cycle analysis.
Jeigu po analizės liks nežinomų veiksnių, bus daug priežasčių diskutuoti.
If there are uncertain factors in the analysis, there will be a lot of room for discussion.
Gali būti taip, kad vertinimas bus atliekamas remiantis politiniais, o ne grynai techniniais sumetimais.
That can quickly lead to an assessment being made on the basis of political, rather than purely technical, considerations.
Todėl geriau dabar turimą penkių etapų atliekų hierarchiją išsaugoti kaip atskaitos tašką.
It is therefore better to retain the current five‑step waste hierarchy as the starting point.
Galima numatyti galimybę nukrypti nuo šios hierarchijos, bet tik kai kuriems konkretiems atliekų srautams.
It is possible to envisage deviating from this hierarchy, however, in the case of a limited number of specific waste streams.
Be abejo, būtina aiškiai parodyti, kad atliekų tvarkymas žemesniu hierarchijos lygiu teikia akivaizdžius aplinkosaugos privalumus.
It is necessary, of course, to clearly demonstrate, in that connection, that the handling of waste at a lower level in the hierarchy has clear environmental benefits.
Be to, tokie sprendimai neturi būti priimami techninių komitetų, kadangi tai politiniai sprendimai.
Furthermore, such decisions must not be left to technical committees, as they are policy decisions.
Nors visada pageidautina tobulinti su atliekų politika susijusią žinių bazę, esama pavojaus, kad laiko ir energijos tam gali būti skiriama neproporcingai.
Although it is always desirable to improve the knowledge base in relation to waste policy, there is a risk that a disproportionate amount of time and energy could be devoted to this.
Dėl to neturėtų nukentėti konkrečių priemonių, kurių tikslas – patobulinti atliekų politiką ir geriau apsaugoti aplinką, priėmimas ir įgyvendinimas.
This must not be done at the expense of adopting and implementing concrete measures to improve waste policy and better protect the environment.
Pavyzdžiui, būvio ciklo analizės žinių bazė turėtų padėti sukurti objektyvų metodą, kurį patikrintų nepriklausomas ekspertų komitetas.
The knowledge base for a life cycle analysis, for example, must lead to an objective method and be verified by an independent committee of experts.
Komisija tiesiog siūlo, kad už galimas atliekų prevencijos priemones didžiąja dalimi turi būti atsakingos valstybės narės.
The Commission is simply proposing that possible measures on waste prevention be chiefly left to the Member States.
Šeštojoje aplinkos apsaugos veiksmų programoje aiškiai nurodyta, kad būtina nustatyti konkrečius planinius atliekų rodiklius.
The Sixth Environment Action Programme clearly states that specific reduction targets must be introduced.
Tačiau tokių rodiklių Komisija nesiūlo, nors jie būtini, atsižvelgiant į nuolatinį atliekų kiekio didėjimą.
Such targets are not, however, being proposed by the Commission, although this is necessary given that waste generation is continually increasing.
Vienaip ar kitaip būtina atskirti ekonominį augimą ir atliekų radimąsi.
In one way or another it is necessary to separate economic growth and waste generation.
Tam gali pasitarnauti tolesnis gamintojo atsakomybės principo įvedimas.
Further introducing producer responsibility may possibly play a role in this.
Komisijos siekis sukurti perdirbimo visuomenę yra pagirtinas.
The goal to which the Commission aspires, a recycling society, is a laudable one.
Vis dėlto svarbu žinoti, kad, deja, esame dar labai toli nuo šio tikslo.
However, it is important to be aware that, unfortunately, we are still a long way from that goal.
Nors šeštojoje aplinkos apsaugos veiksmų programoje nurodyta, kad Komisija turi priimti naujas direktyvas dėl biologinių atliekų, statybų ir griovimo veiklos atliekų bei nuotėkų nuosėdų, ji dar nėra to padariusi.
Although the Sixth Environment Action Programme specified that the Commission must introduce new directives relating to biowaste, construction and demolition waste and sewage sludge, it has not yet done so.
Tačiau tokių teisės aktų labai reikia, nes šiuo metu trūksta aiškių taisyklių.
There is, however, a great need for such legislation, as there is at present a lack of clear rules.
Dėl tokios padėties kenčia aplinka arba perdirbimo vidaus rinka.
That is not helping the environment or the internal market for recycling.
Juolab, kad pati pramonė reikalauja Europos teisės aktų dėl šių atliekų srautų.
Furthermore, the industry itself is asking for European legislation on these waste streams.
Be to, labai stebina tai, kad, Komisijos nuomone, problemų kelia galiojantys ES teisės aktai.
In addition, it is very surprising that it is being implied by the Commission that existing EU legislation is a problem.
Netgi sakoma, kad reikėtų keisti planinius rodiklius, nustatytus senų transporto priemonių ir elektros įrangos perdirbimui.
It is even being suggested that the targets for recycling of end‑of‑life vehicles and waste electrical equipment should be amended.
Be to, anot Komisijos, reikėtų iš esmės keisti Atliekų gabenimo reglamentą, nors (po intensyvių derybų) šis teisės aktas turėtų būti greitai paskelbtas.
Moreover, according to the Commission, the Waste Shipment Regulation should be overhauled, although (following intensive negotiations) the legislation in question is to be published shortly.
Šiuo atžvilgiu Komisija toli nuo tikslo, nes atliekų gabenimo reglamentas skirtas būtent tam, kad užkirstų kelią tarpvalstybiniam atliekų gabenimui apeinant aplinkos apsaugos taisykles arba tvarkant atliekas tokiu būdu, kad aplinkos apsauga yra mažiau užtikrinama.
The Commission is completely wide of the mark here, as the Waste Shipment Regulation is precisely designed to prevent cross-border shipments of waste that seek to circumvent environmental rules or treat waste in a way which provides less protection for the environment.
Taigi labai svarbu, kad Europos Parlamentas ir Taryba aiškiai nurodytų, jog pagrindinis Europos teisės aktų dėl atliekų tikslas yra saugoti aplinką.
It is therefore essential for the European Parliament and the Council to expressly state that the main objective of European waste legislation is the protection of the environment.
Pagaliau, Komisija siūlo panaikinti direktyvą dėl naudotos alyvos.
Finally, the Commission is proposing that the Waste Oil Directive be repealed.
Pasiūlyme dėl Pagrindų direktyvos dėl atliekų išsaugotas įsipareigojimas surinkti naudotą alyvą.
In the proposal for revision of the Waste Framework Directive, the obligation to collect waste oils is retained.
Vis dėlto yra tikimybė, kad motyvacija bus pernelyg silpna, jeigu naudotą alyvą bus leista deginti.
The risk, however, is that little motivation will be shown if waste oils may be combusted.
Pasiūlyme remiamasi tuo, kad būvio ciklo analizė parodė, jog naudotos alyvos regeneravimas nėra aplinkai naudingesnis nei deginimas.
The grounds for the proposal are that a life cycle analysis has apparently shown that regeneration of waste oils has no greater advantages for the environment than combustion.
Vis dėlto šiuo klausimu naftos perdirbimo pramonės atstovai daug diskutuoja.
This is, however, disputed by the oil processing industry.
Be to, kai kuriose valstybėse narėse tikslingai investuojama į naudotos alyvos perdirbimo infrastruktūrą.
Furthermore, in a number of Member States investment has specifically been channelled into infrastructure for processing waste oils.
Komisijos pasiūlymas, regis, prieštarauja siekiui sukurti perdirbimo visuomenę.
The Commission's proposal appears to be at odds with the goal of creating a recycling society.
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Marie-Noëlle Lienemann, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, Antonios Trakatellis, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Pilar Ayuso, Giovanni Berlinguer, Niels Busk, Bairbre de Brún, Hélène Goudin, Ambroise Guellec, Jutta Haug, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Miroslav Mikolášik
Pilar Ayuso, Giovanni Berlinguer, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Bairbre de Brún, Hélène Goudin, Ambroise Guellec, Jutta Haug, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Miroslav Mikolášik
dėl Tarybos septintosios metinės ataskaitos, parengtos pagal Europos Sąjungos elgesio kodekso dėl ginklų eksporto 8 strateginę nuostatą
on the Council's Seventh and Eighth Annual Reports according to Operative Provision 8 of the European Union Code of Conduct on Arms Exports
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................15
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................17
– atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 8 d. priimtą Europos Sąjungos ginklų eksporto elgesio kodeksą,
- having regard to the European Union Code of Conduct on Arms Exports adopted on 8 June 1998,
– atsižvelgdamas į Tarybos septintąją ir aštuntąją metinę ataskaitą
- having regard to the Council’s Seventh and Eighth Annual Reports
OL C 328, 2005 12 23, p.
OJ C 328, 23.12.2005, p.
1; OL C 250, 2006 10 16, p.
1; OJ C 250, 16.10.2006, p.
Dokumentas Nr. 10713/06, DGE WMD, Briuselis, 2006 m. birželio 20 d. , dėl kurios susitarta 2006 m. birželio 2 d.,
2 Document No 10713/06, DGE WMD, Brussels, 20 June 2006.
OL C 66, 2006 3 17, p.
3 OJ C 66, 17.3.2006, p.
OL L 191, 2002 7 19, p.
4 OJ L 191, 19.7.2002, p.
– atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 26 d.
5 Adopted by the General Affairs Council of 26 June 1997.
OL L 156, 2003 6 25, p.
6 OJ L 156, 25.6.2003, p.
OL L 281, 2004 8 31, p.
7 OJ L 281, 31.8.2004, p.
– atsižvelgdamas į Vasenaro (Wassenaar) susitarimą dėl konvencinių ginklų ir dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės,
- having regard to the Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles
- having regard to the United Nations Standard Minimum Rules for the Treatment of Prisoners
Europos Sąjungos Taryba, 5319/06, 2006 m. sausio 13 d. ,
Council of the European Union, 5319/06, 13 January 2006. ,
– atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2005 m. spalio 3 d. susitikimo išvadas, kuriose išreiškiamas ES pritarimas tarptautinei prekybai ginklais Jungtinių Tautų struktūroje, nustatant įpareigojančius bendrus pasaulinės prekybos įprastine ginkluote standartus
– having regard to the conclusions adopted by the General Affairs and External Relations Council at its meeting of 3 October 2005 expressing EU support for an International Arms Trade Treaty in the framework of the United Nations that would establish binding common standards on the global trade in conventional arms
2678-asis Europos Sąjungos bendrųjų reikalų tarybos susitikimas Liuksemburge, 2005 m. spalio 3 d. ,
Council of the European Union 2678th General Affairs Council meeting, Luxembourg, 3 October 2005. ,
Generalinės Asamblėjos rezoliucija 55/255, 2001 m. gegužės mėn. priimtas protokolas, dar vadinamas JT šaunamųjų ginklų protokolu. ,
The Protocol known as the 'UN Firearms Protocol' was adopted in May 2001 by General Assembly resolution 55/255. ,
– atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. gruodžio mėn. priimtą Tarptautinę priemonę, sudarančią valstybėms sąlygas laiku ir patikimai atpažinti ir atsekti neteisėtus šaunamuosius ginklus ir lengvąją ginkluotę
– having regard to the adoption by the United Nations General Assembly in December 2005 of the International Instrument to Enable States to Identify and Trace, in a Timely and Reliable Manner, Illicit Small Arms and Light Weapons
2005 m. gruodžio 8 d. sprendimas A/60/463 (L.55). ,
A/60/463 (L.55) decision, 8 December 2005. ,
– atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją, priimtą 2006 m. lapkričio 23 d., dėl šaunamųjų ginklų ir lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi
– having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on small arms and light weapons and sustainable development, adopted on 23 November 2006
AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, dokumentas AKR-ES 3892/06/gal. ,
ACP-EU Joint Parliamentary Assembly, document ACP-EU 3892/06/fin. ,
- atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Tarybos šeštosios metinės ataskaitos, parengtos pagal Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 8 strateginę nuostatą
- having regard to its resolution of 17 November 2005 on the Council's Sixth Annual Report according to Operative Provision 8 of the European Union Code of Conduct on Arms Exports
OL C 280 E, 2006 11 18, p.
OJ C 280 E, 18.11.2006, p.
8 Priimti tekstai , P6_TA(2006)0274 .
8 Texts Adopted , P6_TA(2006)0274 .
9 OL C 91 E, 2004 4 15, p.
9 OJ C 91 E, 15.4.2004, p.
- atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės 8 ,
- having regard to its resolution of 15 June 2006 on small arms and light weapons 8 ,
- atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ES ginklų embargo Kinijai nepanaikinimo, ypač į savo 2003 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 9 ,
- having regard to its resolutions on the non-removal of the EU embargo on arms sales to China, and in particular its resolution of 18 December 2003 9 ,
- atsižvelgdamas į savo metines rezoliucijas dėl žmogaus teisių pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šiuo klausimu ir ypač į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją
- having regard to its annual resolutions on human rights in the world and the European Union's policy on the matter, and in particular its resolution of 22 April 2004
OL C 104 E, 2004 4 30, p.
1 OJ C 104 E, 30.4.2004, p.
- atsižvelgdamas į ES sutarties 17 straipsnį ir EB sutarties 296 straipsnį,
- having regard to Article 17 of the EU Treaty and Article 296 of the EC Treaty,
- atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
- having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
– atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ( A6‑0439/2006 ),
- having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0439/2006 ),
B. kadangi Europos Sąjunga, atsižvelgdama į pavojus, nurodytus Europos saugumo strategijoje, turėtų dėti visas pastangas, kad galėtų veikti ir būti matoma kaip atsakinga pasaulinė veikėja, labiausiai stengdamasi kovoti su ginklų platinimu, skatinti pasaulinį nusiginklavimą ir sukurti ginklų perdavimo kontrolę,
B. whereas the European Union, in light of the threats outlined in the European Security Strategy, should make every effort to act, and be seen as acting, as a responsible global actor at the forefront of efforts to combat proliferation, foster global disarmament and develop arms transfer controls,
C. kadangi ES elgesio kodekso dėl ginklų eksporto pakeitimas bendrąja pozicija būtų svarbus žingsnis toliau tobulinant Kodeksą ir reikalaujant, kad valstybės narės suderintų savo nacionalinę teisę su ES kodekse numatytais standartais; kadangi kai kurios ES valstybės narės kelia pavojų šiam procesui neatsakingai siedamos pakeisti Kodeksą bendrąja pozicija, atspindinčia jų dvišalius interesus, ir panaikinti Kinijai embargą dėl ginklų eksporto,
C. whereas the transformation of the EU Code of Conduct into a Common Position would mark a further step in the development of the Code, requiring Member States to align their national legislation with the standards set out in the Code; whereas, however, this is being jeopardised by some EU Member States irresponsibly linking the transformation of the Code into a Common Position with their bilateral interests in lifting the embargo on exports of arms to China,
E. kadangi Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos susitikime Liuksemburge 2005 m. spalio 3 d. buvo pritarta tarptautinės prekybos ginklais sutarties sudarymui,
E. whereas the General Affairs and External Relations Council meeting in Luxembourg on 3 October 2005 announced its support for the establishment of an international Arms Trade Treaty,
G. yra įsitikinęs, kad, sukūrus ir įgyvendinus suderintą Europos ginklų eksporto kontrolės politiką, akivaizdžiai sustiprėtų bendra Sąjungos užsienio ir saugumo politika,
G. convinced that the development and implementation of a harmonised European arms export control policy would contribute decisively to a deepening of the Union's Common Foreign and Security Policy,