natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iškilmingoje ceremonijoje Strasbūre dalyvaus trys laureatai: Asmaa Mahfouz (Egiptas), Ahmedas Al-Sanusi (Libija) ir Ali Ferzatas (Sirija).
Three of the five winners will attend the ceremony - Ms Asmaa Mahfouz (Egypt), Mr Ahmed El Senussi (Libya) and Mr Ali Ferzat (Syria).
Mohamedui Bouazizi (Tunisas) premija bus įteikta po mirties.
Mr Mohamed Bouazizi (Tunisia) will be awarded the prize posthumously.
Razan Zaitouneh (Sirija) nedalyvaus, kadangi slapstosi Sirijoje, kurios valdžia ją kaltina esant užsienio agente.
Ms Razan Zaitouneh is in hiding in Syria, where she is accused of being a foreign agent.
Sacharovo premiją už minties laisvę, kuri pavadinta sovietų disidento Andrejaus Sacharovo garbei, Europos Parlamentas nuo 1988 m. kasmet teikia asmenims ar organizacijoms, reikšmingai prisidėjusioms prie žmogaus teisių užtikrinimo ar demokratijos plėtros.
The Sakharov Prize for freedom of thought, named in honour of the Soviet physicist and political dissident Andrei Sakharov, has been awarded by the European Parliament every year since 1988 to individuals or organizations that have made an important contribution to the fight for human rights or democracy.
Apdovanojimo ceremonija: 2011–12–14 (trečiadienį) vidurdienį Sacharovo premijos tinklalapis Sacharovo premija – Arabų pavasario aktyvistams EuroparlTV naujienos
Award ceremony: Wednesday 14 December, 12.00h Sakharov prize webpage Press release announcing Sakharov prize 2011 winners (27-10-2011 ) EuroparlTV videos on Sakharov prize
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111027IPR30442 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111027IPR30442 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-EN DOC XML V0//EN
Tai garantuos Europos apsaugos orderis, dėl kurio europarlamentarai balsuos gruodžio 13 d. per plenarinį posėdį Strasbūre.
The European Protection Order (EPO) would enable anyone protected under criminal law in one EU state to apply for similar protection if they move to another.
Europos apsaugos orderis galės būti išduodamas, jei aukai užtikrinama apsauga pagal nacionalinę teisę.
Today, most protection measures are granted to female victims of gender violence but an EPO can cover victims of either sex and other crimes too.
Jame būtų įvardintos pareigos arba draudimai asmeniui, kuris kelia pavojų aukos gyvybei, fizinei arba psichinei neliečiamybei, lytiniam neliečiamumui ir asmens laisvei, siekiant išvengti naujų nusikaltimų ir sumažinti padarytų nusikaltimų pasekmes.
The rules seek to protect victims or possible victims "against a criminal act of another person which may, in any way, endanger his life, physical, psychological and sexual integrity […] as well as his dignity or personal liberty".
Orderis bus paremtas abipusiu pripažinimu.
Such acts would include harassment, abduction, stalking and "other forms of indirect coercion".
Todėl saugomas asmuo išvengtų papildomų teisinių procedūrų naujoje valstybėje.
The UK has opted in, but Ireland and Denmark are not taking part.
Įprasta teisėkūros procedūra
Procedure: Co-decision, second reading (agreement)
Balsavimas: 2011–12–13 EP komitetų siūlymas pritarti ES Tarybos pozicijai ES Tarybos pozicija Pranešimas spaudai apie balsavimą komitetuose Piliečių laisvių komiteto pranešėja Carmen Romero López Moterų teisių komiteto pranešėja Teresa Jiménez-Becerril Barrio Teisėkūros procedūra
Vote: Tuesday 13 December Draft recommendation for second reading on the European Protection Order Council position on the European Protection Order Press release after committee vote (5.10.2011) Profile of rapporteur for the Civil Liberties Committee, Carmen Romero López (S&D, ES) Profile of rapporteur for the Women's Rights Committee, Teresa Jiménez-Becerril Barrio (EPP, ES) Procedure file
-//EP//TEXT COMPARL PE-475.902 01 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT COMPARL PE-475.902 01 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33214 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33214 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-EN DOC XML V0//EN
Taip pat bus suvienodintos kai kurios jų socialinės teisės su tomis, kurias turi ES piliečiai.
The draft law, already informally agreed by Parliament and the Council, would also cut red tape, by enabling foreign workers to obtain work and residence permits via a single procedure.
Pagal naujas taisykles užsieniečiams iš trečiųjų šalių turės būti taikoma viena procedūra dėl leidimo apsigyventi ir dirbti ES šalyje.
The "single permit" directive complements other measures on legal migration, such as the blue card, and is designed to facilitate such migration where it meets the needs of the EU labour market.
Iki šiol jie turėdavo atskirai kreiptis dėl leidimų apsigyventi ir dirbti ES šalyje, – jų paraiškos būdavo nagrinėjamos ilgiau, administracinės išlaidos būdavo didesnės.
These rules do not affect EU countries' power to decide whether or not to admit non-EU workers or how many to admit, but they would have to decide within four months on whether to grant single permit applications.
Valstybės narės ir toliau galės spręsti, ar suteikti užsieniečiams leidimą apsigyventi ir dirbti bei kiek jų įsileisti.
Single permit holders would enjoy a standard set of rights comparable to those of EU workers, such as decent basic working conditions, recognition of qualifications, the right to join trade unions and access to pensions, social security, employment office services and public housing.
Sprendimas turės būti priimtas per keturis mėnesius.
However, EU countries could apply some specific restrictions to those rights.
Pagal naujas taisykles darbuotojai iš trečiųjų šalių turės tokias pat teises kaip ir priimančios šalies piliečiai su darbo rinka susijusiose srityse.
The proposed directive would also reduce red tape for third-country nationals, by enabling them to obtain both work and residence permits in a Member State via a single procedure.
Įprasta teisėkūros procedūra
Procedure: Co-decision (2nd reading)
Balsavimas: 2011-12-13 EP komiteto siūlymas pritarti ES Tarybos pozicijai ES Tarybos pozicija Pranešimas spaudai apie balsavimą komitete (anglų kalba) EP pranešėja Véronique Mathieu Teisėkūros procedūra
Vote: Tuesday 13 December Draft recommendation for second reading on the single permit Council position on the single permit Press release on committee vote (05.12.2011) Profile of rapporteur Véronique Mathieu (EPP, FR) Legislative Observatory file
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0434 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0434 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33210 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205IPR33210 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-EN DOC XML V0//EN
Direktyva, kurią šalys turės įgyvendinti per dvejus metus, siekiama užtikrinti žmonių teisę į teisingą bylos nagrinėjimą visoje Europos Sąjungoje.
This draft directive, already agreed with Member State governments, lays down EU-wide minimum standards to enforce the right to information in criminal proceedings.
Šiuo metu tikimybė, kad sulaikomas pilietis, įtariamas padaręs nusikaltimą, bus tinkamai informuotas apie savo teises, įvairiose ES vietose nevienoda.
Today, citizens arrested and charged with a criminal offence cannot be certain that they will be properly informed of their rights everywhere in the EU.
Tarp teisių, apie kurias bus privalu informuoti įtariamuosius – teisė turėti gynėją, gauti informaciją apie kaltinimus, teisė į vertimą raštu ir žodžiu, teisė į tai, kad teismo procesas būtų pradėtas nedelsiant po sulaikymo.
In some Member States, they receive only oral information about their procedural rights, whilst in others, the information is given in writing, but is technical, complex and provided only on request.
Europarlamentarų reikalavimu, šį sąrašą papildys teisė tylėti, gauti skubią medicininę pagalbą ir teisė susisiekti su artimaisiais.
Once this directive is adopted, EU countries will have two years to transpose it into their national laws.
Įprasta teisėkūros procedūra
Procedure: Co-decision (1st reading)
Balsavimas: 2011–12–13 EP pranešimo projektas Pranešimas spaudai apie balsavimą komitete (anglų kalba) EP pranešėja Birgit Sippel Teisėkūros procedūra
Vote: Tuesday 13 December Draft report on the right to information in criminal proceedings Press release after committee vote (23.11.2011) Profile of rapporteur, Birgit Sippel (S&D, DE) Procedure file
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0408 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0408 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111121IPR31954 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111121IPR31954 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-EN DOC XML V0//EN
EP pirmininkas apžvelgs savo kadenciją
President Buzek to take stock of his time in office
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111201FCS33087 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111201FCS33087 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-EN DOC XML V0//EN
Vėliau EP nariai ir C. Ashton aptars gruodžio 15 d.
The debate starts at 15.00h.
Briuselyje vyksiantį ES ir Rusijos viršūnių susitikimą ir situaciją Sirijoje.
Ms Ashton will also present developments in relations with Russia following the recent summit and the situation in Syria in a later debate on Tuesday.
Procedūra: ES Vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimai
Procedure: Statement by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy with debate: non-legislative resolutions
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
Naujienlaiškis: gruodžio 12–15 d.
Debate: Monday 12 December
EP plenarinė sesija Strasbūre
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0394 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-018-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-017-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-018-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-020-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-020-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-022-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-023-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111205NEW33176 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
2011 m. gruodžio 8 d., ketvirtadienis, 9.00–12.30 val.
Thursday 8 December 2011, 9.00 – 12.30
Salė: 5G2, Altiero Spinelli pastatas
Room: Altiero Spinelli 5G2
· 2011 m. gruodžio 5 d. rezultatų tvirtinimas
· Adoption of results of 5 December 2011
25-osios Jungtinių Tautų deklaracijos dėl teisės į vystymąsi paskelbimo metinės
25th Anniversary of the United Nations Declaration on the Right to Development
Kalbėjo: Jungtinių Tautų biuro Briuselyje vadovas Antonio Vigilante; Antverpeno universiteto tarptautinės teisės profesorius, Teisės ir plėtros tinklo narys Koen de Feyter
Speakers : - Antonio Vigilante, Director of the United Nations Office in Brussels - Koen de Feyter, Professor of International Law (University of Antwerp); member of the Law and Development Network
Iššūkiai Norvegijai ir Europos Sąjungai vystomojo bendradarbiavimo bei paramos veiksmingumo srityse
Challenges for Norway and the EU in the fields of development cooperation and aid effectiveness
· Keitimasis nuomonėmis su Užsienio reikalų ministerijos valstybės sekretore, atsakinga už tarptautinį vystymąsi, Ingrid Fiskaa
· Exchange of views with Ms Ingrid Fiskaa, State Secretary for International Development, Ministry of Foreign Affairs
Pasiūlymas dėl reglamento, nustatančio finansinę vystomojo bendradarbiavimo priemonę
Proposal for a Regulation establishing a financing instrument for Development Cooperation
· Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgio pranešimas
· Presentation by Andris Piebalgs, Commissioner for Development
Salė: 5G3, Altiero Spinelli pastatas
Room: Altiero Spinelli - 5G3
· Keitimasis nuomonėmis su už mokesčius, muitų sąjungą, auditą ir kovą su sukčiavimu atsakingu Europos Komisijos nariu Algirdu Šemeta dalyvaujant atsakingai Europos Audito Rūmų narei Kersti Kaljulaidui
· Exchange of views with the Member of the European Commission responsible for Taxation and Customs Union, Audit and Anti-Fraud, Algirdas Šemeta in the presence of the Member of the European Court of Auditors responsible, Kersti Kaljulaid
– Tolesnės priemonės, susijusios su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu ( COM(2011)0736 - SEC(2011)1350 ir SEC(2011)1351 )
- the follow-up to the discharge for the 2009 financial year ( COM(2011)0736 - SEC(2011)1350 and SEC(2011)1351 )
· Už mokesčius, muitų sąjungą, auditą ir kovą su sukčiavimu atsakingo Europos Komisijos nario Algirdo Šemetos pranešimas ir keitimasis nuomonėmis
· Presentation by Algirdas Šemeta, Commissioner for Taxation and Customs Union, Audit and Anti-Fraud, and exchange of views
Jungtinė Biudžeto kontrolės ir Biudžeto komitetų delegacijos 2011 m. gegužės 16–18 d. vizitas į Kadarašą (Prancūzija), kur vykdomas ITER projektas
Joint delegation CONT/BUDG to ITER in Cadarache (France) - 16 May to 18 May 2011
ES POŽIŪRIS Į BAUDŽIAMĄJĄ TEISĘ
AN EU APPROACH TO CRIMINAL LAW
2011 m. gruodžio 8 d., ketvirtadienis, 9.00 – 12.30 val.
Thursday 8 December 2011, 9.00 – 12.30
Paulio-Henri Spaako pastato A1 002 salė
Room Paul Henri Spaak (PHS) A1 002
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES įgavo daugiau kompetencijos baudžiamosios teisės srityje nei iki tol, o aktualiausios nuostatos yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 82 ir 83 straipsniai.
With the entry into force of the Treaty of Lisbon, the EU has obtained wider competences in the field of criminal law than it had in the past, the most relevant provisions being Articles 82 and 83 TFEU.
Be to, teisės aktų leidžiamąją valdžią dabar dalijasi Europos Parlamentas ir Taryba.
In addition, the legislative power is now shared between the European Parliament and the Council.
Tačiau baudžiamoji teisė tebėra opus klausimas.
Criminal law remains however a sensitive subject.
Tradiciškai ji buvo tiesiogiai siejama su šalies suverenitetu.
Traditionally, it was seen as directly related to national sovereignty.
Tik palaipsniui valstybės narės pripažino, kad efektyviai kovai, ypač su organizuotu nusikalstamumu, yra būtinas glaudesnis bendradarbiavimas.
Only gradually did Member States accept that for an effective fight, notably against organised crime, closer co-operation was essential.
Taigi, jos prisijungė prie daugelio Europos Tarybos ir Jungtinių Tautų konvencijų bei pradėjo priiminėti Europos teisės aktus šiuo klausimu.
Thus, they adhered to numerous conventions of the Council of Europe and of the United Nations and started adopting European legislation on the subject.
Vis dėlto reikėtų dėmesingai išnagrinėti subsidiarumo ir proporcingumo principų aiškinimą.
Still, the interpretation of the principles of subsidiarity and proportionality deserve careful consideration.
Kadangi baudžiamoji teisė gali būti taikoma skirtingose politikos srityse, pvz., aplinkos teisėje, ES finansinių interesų apsaugos srityje ir konkurencijos teisėje, turi būti sukurtos apsaugos priemonės, užtikrinančios ES baudžiamosios teisės aktų nuoseklumą ir darną.
As criminal law can come up in very different policy areas, e.g. environmental law, the protection of EU's financial interests, and competition law, safeguards have to be developed ensuring consistency and coherence of EU criminal law legislation.
Klausymo metu pagrindinis dėmesys bus skiriamas pagrindiniams baudžiamosios teisės principams (pvz., teisėtumui, extrema ratio) bei dabartiniams ir būsimiems instituciniams susitarimams dėl kokybiškų teisės aktų užtikrinimo.
During the hearing we shall focus on the principles underlying criminal law (e.g. legality, extrema ratio) as well as on current and yet to be introduced institutional arrangements to safeguard high quality legislation.
Klausyme daugiausia dėmesio bus teikiama šiems klausimams:
The hearing will focus on the following questions:
Kada ES turėtų priimti baudžiamosios teisės aktus?
When should the EU adopt criminal legislation?
Kitaip tariant: kokiais atvejais ES neturėtų priimti baudžiamosios teisės aktų ir palikti juos nustatyti pagal valstybių narių nacionalinės teisės aktus?
Or, to put it differently: when should the EU not adopt criminal legislation and should it leave it up to Member States´ national legislation?
Kokiais kriterijais reikėtų vadovautis nustatant šį atskyrimą?
Which criteria should be used to make this distinction?
Kai nusprendžiama, kad Europos baudžiamoji teisė yra reikalinga, kokiu būdu ES gali užtikrinti, kad šie teisės aktai būtų kiek įmanoma aukštesnės kokybės?
When it is decided that European criminal law is required, how can the EU ensure that this legislation is of the highest possible quality?
Kaip gali būti užtikrinti pagrindiniai baudžiamosios teisės principai?
How can the basic principles, underlying criminal law, be guaranteed?
Ką gali ES institucijos padaryti, kad užtikrintų, jog ES baudžiamosios teisės aktuose butų išsaugoti pagrindiniai principai?
How can the EU institutions work to make sure that EU criminal legislation upholds the basic principles?
Ar yra ir ar turėtų būti centrinis padalinys kiekvienoje iš trijų ES institucijų, kuris įvertintų su šiuo klausimu susijusius teisės aktus?
Is there or should there be a central unit in each of the three EU institutions that screens legislation on this subject?
Kur toks centrinis padalinys turėtų būti įsteigtas?
Where should such a central unit be located?
9.00-9.15 Cornelis de Jong, Europos Parlamento narys ir pranešėjas tema „ES požiūris į baudžiamąją teisę“
9.00-9.15 Cornelis de Jong, MEP and Rapporteur of the report 'on an EU approach to criminal law'
PIRMOJI SESIJA
FIRST SESSION
Nacionalinė baudžiamoji teisė prieš Europos baudžiamąją teisę
National criminal law versus European criminal law
9.15 - 9.35 Hans Nilsson, Briugės Europos koledžo profesorius ir Europos Sąjungos Tarybos teisminio bendradarbiavimo skyriaus vadovas (nuo 1996)
9.15 - 9.35 Hans Nilsson, Professor at the Bruges College of Europe and Head of Division, Judicial Cooperation, Council of the European Union since 1996
Baudžiamoji teisė ir Lisabonos Sutartis: tikra revoliucija.
Criminal law and the Lisbon Treaty: a real revolution.
Baudžiamosios teisės plėtros Europos Sąjungoje apžvalga.
Overview of the development of criminal law within the European Union.
9.35 - 9.50 André Klip, Mastrichto universiteto baudžiamosios teisės, baudžiamojo proceso ir tarptautinės baudžiamosios teisės profesorius
9.35 - 9.50 André Klip, Professor in criminal law, criminal procedure and transnational criminal law at the Maastricht University
Kokiais atvejais pageidautina / reikalinga Europos materialinė baudžiamoji teisė, o kada pakanka tik nacionalinės baudžiamosios teisės?
Under what conditions is European substantive criminal law desirable/required and when does national criminal law suffice?
Kokių svarbiausi principai turėtų būti taikomi šiuo klausimu?
In this regard, which overriding principles should be upheld?
9.50 - 10.05 Adán Nieto Martín, Kastilijos-La Mančos universiteto baudžiamosios teisės profesorius
9.50 - 10.05 Adán Nieto Martín, Professor in criminal law at Castilla la Mancha University
Ekonominė baudžiamoji teisė ES (korupcija, konkurencijos teisė, pinigų plovimas, prekyba pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ES finansinių interesų apsauga) yra pavyzdys politikos srities, kuri savaime lėmė Europos baudžiamosios teisės plėtrą?
Economic criminal law in the EU (corruption, competition law, money laundering, insider trading, protection of the financial interest of the EU) is an example of policy area which spontaneously led to the development of European criminal law.
Ar ši raida kenkia Europos baudžiamosios teisės nuoseklumui?
Is this kind of development problematic for the coherence of European criminal law?
10.05- 10.20 Diskusija
10.05- 10.20 Discussion
ANTROJI SESIJA
SECOND SESSION
Svarbiausi Europos baudžiamosios teisės principai
Guiding principles underlying European criminal law
10.20- 10.40 Raimo Lahti, Helsinkio universiteto baudžiamosios teisės profesorius
10.20- 10.40 Raimo Lahti, Professor of Criminal Law at the University of Helsinki
Baudžiamoji teisė, o galbūt kas nors kito? (proporcingumo–teisėtumo tikslas – extrema ratio).
Criminal law or maybe something else? (proportionality-legitimate purpose- extrema ratio).
Baudžiamosios teisės taikymas yra labiausiai ribojanti priemonė, kurią vyriausybė gali taikyti, norėdama pasiekti politikos tikslo.
Introducing criminal law is the most intrusive measure, which a government can take when it wants to attain a policy objective.
Kaip ES turėtų pasverti politikos tikslą ir priemones jam pasiekti?
How should the EU weight a policy purpose against the means to attain it?
Ar Sutartys bei teismų praktika šiuo klausimu pateikia gaires ir ar šios gairės yra pakankamai aiškios?
Do the Treaties or case law give guidance on that and do they do that in a sufficient manner?
10.40- 10.55 Helmut Satzger, Miuncheno Liudviko Maksimiliano universiteto Vokietijos, Europos ir tarptautinės baudžiamosios teisės, baudžiamojo proceso ir ekonominės baudžiamosios teisės profesorius
10.40- 10.55 Helmut Satzger, Professor of German, European and International Criminal Law, Criminal Procedure and Economic Criminal Law at the Ludwig-Maximilians-University in Munich.
Ar teisėtumo principas yra pakankamai užtikrintas Europos lygiu ir kur yra erdvės tobulinimui?
Is the legality principle sufficiently safeguarded at European level and where lies room for improvement?
Ar direktyvos ir ypač jų perkėlimas į nacionalinę teisę sudaro papildomų kliūčių šiam tikslui užtikrinti (ypač lex certa principui)?
Do directives and notably their transposition into national law create extra hurdles for this principle (especially for the lex certa principle)?
10.55- 11.10 John Spencer, Kembridžo universiteto teisės profesorius
10.55- 11.10 John Spencer, Professor of Law at the University of Cambridge
Ar baudžiamoji teisė turėtų būti kodifikuojama?
Should criminal law be codified?
Ar bendrosios teisės sistemos gali atlaikyti baudžiamosios teisės kodifikavimą?
Can common law systems stand criminal law codification?
Kokias galimybes ES turi sukurti bendrą sistemą, kuri leistų sugyventi skirtingoms teismų sistemoms ir kultūroms?
What options can the EU follow to create a common system allowing different judicial systems and cultures to live together?
11.10-11.25 Diskusija
11.10-11.25 Discussion
TREČIOJI SESIJA
THIRD SESSION
Bendrųjų principų naudojimas praktikoje: Europos baudžiamąją teisę analizuojančio centrinio padalinio sukūrimas
Putting the general principles in practice: towards a central unit analyzing European criminal law