natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europarlamentarai siūlo kol kas jos netaikyti ir saulės baterijose naudojamai fotovoltinei įrangai.
MEPs underline that standardising registration and reporting is needed to lighten the administrative burden and costs on companies.
Europarlamentarai taip pat siekia griežčiau kontroliuoti elektros ir elektronikos atliekų eksportą į ES nepriklausančias šalis. „Dėl nelegalaus elektroninės įrangos eksporto Europa praranda milžiniškus kiekius žaliavų.
They suggest reducing the number of electrical equipment categories to further simplify matters.
Juk milijone mobiliųjų telefonų yra 250 kg sidabro, 24 kg aukso, 9 kg paladžio, 9 t vario“, – vardijo EP pranešėjas Karl-Heinz Florenz (Europos liaudies partija, Vokietija).
Producers of e-goods pay towards treatment and can also make a positive impact by respecting eco-design rules and creating products that are easier to repair or recycle.
Jau dabar leidžiama eksportuoti tik tokius naudotus prietaisus, kuriuos galima iš naujo panaudoti, tačiau dažnai šis reikalavimas apeinamas.
Consumers should dispose of e-waste legally, as they are already entitled to do free of charge at treatment centres.
Europarlamentarai siūlo įpareigoti eksportuotojus įrodyti, kad įranga veikia, taip pat sugriežtinti patikras.
MEPs add that consumers should also be able to return very small items to retailers.
Kai kuriose ES valstybėse gerokai viršijamas šiuo metu nustatytas metinis 4 kg vienam gyventojui surinkimo tikslas, kitos šalys gerokai nuo jo atsilieka.
Large volumes of e-waste are being falsely declared as "reusable" and illegally exported for treatment in developing countries, where they are often processed in unsafe conditions, even by children.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110131FCS12843 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100621IPR76418 0 NOT XML V0//EN
Europinės politinės partijos artėja piliečių link
Constitutional Affairs Committee discusses pan-European political parties
Raginama stiprinti europinių partijų balsą © Westend/Belga Europos Sąjungoje šiuo metu veikia dešimt europinių politinių partijų – skirtingų šalių nacionalinių partijų aljansų ir piliečių sambūrių, remiamų iš Europos Parlamento biudžeto. „Europartijų“ kūrimo, registracijos, veiklos ir finansavimo taisyklių tobulinimo perspektyvos aptartos EP surengtoje apskritojo stalo diskusijoje.
To date there are 10 recognised European political parties © Westend/Belga Current rules deemed too restrictive to allow real development Many want to see real pan-European political parties emerge The steady emergence of political parties that cross national boundaries has been a feature of the European political landscape.
Ataskaita dėl Europos masto partijų plenarinę sesiją turėtų pasiekti balandžio mėnesį.
At present there are 10 such European political parties spanning the left-right spectrum.
Sausio 26 d. apskirto stalo diskusijoje dalyvavę „europartijų“ vadovai ragina priimti Europos politinių partijų statutą ir suteikti joms juridinio asmens teises ES lygmeniu.
A recent hearing on 26 January by Parliament's Constitutional Affairs Committee debated the many legal, political and financial problems they continue to face in preventing them reaching a wider audience.
Europinis statutas yra „absoliučiai būtinas“, neabejoja Europos liaudies partijos (EPP) pirmininkas Wilfried Martens.
Wilfried Martens of the European People's Party said that he hoped "the next step would be t he creation of a specific political and fiscal statute for EU political parties".
Pasak Europos socialistų partijos (PES) generalinio sekretoriaus Philip Cordery, statutas turėtų atrišti rankas „rengti europines kampanijas, teikti kandidatus į Europos Komisiją, vykdyti agitaciją referendumų ir nacionalinių kampanijų metu“.
Philip Cordery , Secretary-General of the Party of European Socialists (PES), said a clear legal statute for the parties should " allow us to conduct European campaigns, present candidates to the European Commission, and campaign during referenda and national campaigns".
„Europartijos nepripažįstamos iš tiesų europinėmis, neturi galimybių veikti ir susikurti savo tapatybės piliečių akyse“, – kritikos pažėrė viena Europos žaliųjų partijos (EGP) lyderių Monica Frassoni.
Jesper Katz , Executive-Director of the Alliance of European Conservatives and Reformists (AECR), thought the current rules "unclear" whilst Dick van Dijk of the European Christian Political Movement called them "rather restrictive".
Europos krikščionių politiniam judėjimui (ECPM) atstovaujantis Dick van Dijk mano, kad dabartinės taisyklės gerokai suvaržo europiniame lygmenyje veikiančių partijų veiklą.
She told us that "w e need a space, a European space, of political parties that bring citizens in the core of the Union and help them in their every day life".
Be bendro statuto neįmanoma piliečių Europa, mano Europos demokratų partijos (EDP) generalinio sekretoriaus pavaduotojas Luigi Cocilovo.
She went on to say that new rules would mean "citizens are aware that participating in a European political party signifies that are covered by EU law and that political parties have rights and obligations."
Europinio finansavimo svarba
How should they be funded?
Jos draudžia vykdyti kampanijas, remti kandidatus“, – stebisi Liberalų ir demokratų aljanso (ALDE) atstovas Andrew Duff. „Visi suvokia, jog tai absurdas, skatinantis „kūrybišką buhalterinę apskaitą“ ir verčiantis europines partijas nusižengti – dėl to kaltas kiekvienas iš mūsų“, – susidariusią padėtį kritikavo britas.
British Liberal MEP Andrew Duff was highly critical in the hearing about the current system: " Financial regulation for the support of political parties prohibits political parties at the European level from acting like political parties.
Wilfried Martens (EPP) pabrėžia, kad europinis finansavimas leidžia užtikrinti didesnį europartijų nepriklausomumą ir leidžia joms siekti politinių tikslų.
They prohibit campaigning, they prohibit support for candidates.
Luciano Bardi (EUDO politinių partijų ir atstovavimo stebykla (OPPR) atkreipia dėmesį į milžinišką europinio finansavimo svarbą europartijų steigimosi etape.
Everyone knows it is absurd, and leads to creative accounting, it obliges the European parties to fudge the books, and everyone has a complicity in this."
Europos laisvojo aljanso (EFA) vadovas Eric Defoort siūlo apmąstyti proporcinio finansavimo galimybę.
Wilfried Martens thinks that "funding is essential for European parties to allow them to become more independent".
Anot jo, būtina rasti pusiausvyrą tarp nekontroliuojamo naujų partijų skaičiaus augimo ir pliuralizmo užtikrinimo.
Luciano Bardi of the EUDO Observatory on Political Parties and Representation believes that limiting funding would place "huge limits on the possibility of developing new political parties".
Europos Audito Rūmų vardu kalbėjęs Louis Galea primena, jog taisyklių laikymąsi įmanoma užtikrinti tik sukūrus efektyvius kontrolės ir patikros mechanizmus.
Louis Galea of the EU's Court of Auditors said "effective measures of control" were required for any financial system for such parties.
Aktyvus jaunimas ir individuali narystė
Politics - can the people be mobilised?
ELDR pirmininkė Annemie Neyts-Uyttebroeck sako, jog regėdama slūgstantį žmonių norą įsitraukti į politiką, jos vadovaujama partija rengiasi pradėti naujų narių pritraukimo kampaniją.
Annemie Neyts-Uyttebroeck , President of the European Liberal Democrat and Reform Party (ELDR), spoke of the challenges the parties face: "The ELDR is about to start a recruitment campaign as the momentum for encouraging people to become members of a political party is not as strong as it was until some time ago."
Monica Frassoni (EGP) ir Eric Defoort (EFA) pabrėžė „europartijų“ viduje veikiančių jaunimo organizacijų svarbą.
Both Monica Frassoni (European Green Party EGP) and Eric Defoort , President of European Free Alliance (EFA), stressed the fundamental importance of "youth organisations" both on formative thinking and in creating the party.
Europos kairiųjų partijos (EPL) Pierre Laurent paragino siekti demokratiškos europinių partijų struktūros ir piliečių įtraukimo į jų veiklą.
Pierre Laurent , President of the Party of the European Left (PEL) called for the "democratic development of European political parties and structures to allow citizens to participate".
„Privalome įteisinti individualią narystę.
Portuguese MEP Paulo Rangel (EPP) raised the issue of membership: "We should clearly accept the individual membership.
Be abejonės yra žmonių, kurie norėtų tapti europinių partijų nariais, tačiau nesiekia nacionalinių partijų narystės“, – kalbėjo Paulo Rangel (EPP).
Probably there are some people in our countries who would like to be a member of a European party, but they don't want to be members of their national parties."
„2014 m. rinkimų į Europos Parlamentą metu Europos socialistų partija rengiasi paskelbti savo kandidatą į Europos Komisijos pirmininkus“, – patikino Enrique Guerrero (Socialistų ir demokratų aljansas).
On future political challenges Spanish Socialist MEP Enrique Guerrero Salom told the hearing that "the European Socialist Party is now thinking about nominating a candidate for President of the European Commission in the European elections in 2014".
Šiuo metu veikia 10 Europos mastu pripažintų partijų: EPP, PES, ELDR, EGP, EL, AECR, EDO, EFA, EUD, ECPM
10 recognised European political parties in 2010
bent 1/4 šalių paskutiniuose EP rinkimuose ji turi būti surinkusi po 3 % balsų
4 April 2011: debate by full Parliament (indicative date)
20110131STO12825 Diskusijų programa Europos politinės partijos: ABC Apie politines partijas ir frakcijas D.U.K. Tyrimas: transnacionalinės partijų sistemos kūrimas Europartijų veiklos reglamentavimas
20110131STO12825 E policy document on transnational political parties Programme of the hearing European political parties Legislative observatory Profile Marietta Giannakou
Piliečių Agoroje – dėmesys gilėjančiam skurdui
People's Agora looks at ways of reducing poverty across Europe
Trečiąkart surengtoje Parlamento ir pilietinės visuomenės dialogą užtikrinančioje Agoroje didžiausias dėmesys buvo skirtas išeičių iš gilėjančio skurdo paieškoms. „Konsensuso konferencijoje“ savo nuomones išsakė 20 sunkiai besiverčiančių Europos senolių.
85 million people in the European Union are estimated to live in poverty A "Citizens Agora" at the European Parliament in Brussels on 27-28 January brought together lawmakers, NGOs and people over 60 facing poverty to discuss the issues The picture of poverty across Europe is looking bleak at present.
Sausio 27-28 d. surengtoje Agoroje diskutuota apie naujas skurdo formas, imigraciją ir integraciją bei labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių padėtį.
A "Citizens Agora" at the European Parliament in Brussels on 27-28 January brought together lawmakers, NGOs and people over 60 facing poverty to discuss the issues and what can be done about them.
Naujas skurdo veidas
The economic and financial crisis and new forms of poverty;
Siūlydami atsigręžti į ES piliečius, jie ragino įvertinti visų ekonominių priemonių socialines pasekmes, ypač didelį dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamiems visuomenės nariams.
Rising poverty - especially during the financial crisis - and the growing isolation and marginalisation of some groups in society were deemed particularly worrying and are some of the most serious problems the EU faces today according to participants.
„Diskusijose regėjome daug pykčio – ne savo atžvilgiu, bet kylančio matant nesugebėjimą spręsi skurdo problemas.
The impact of all EU policies on the most vulnerable should be addressed as should the principle that people should be at the heart of all policies was another key finding.
Europa nuveikė daug ekonomikos vardan, tačiau nepakankamai tam, kad apsaugotų labiausiai pažeidžiamas visuomenės dalis“, – kalbėjo Agorai pirmininkavusi Isabelle Durant.
Belgian Green MEP Isabelle Durant (who co-chaired the Agora) said in the press conference that "in the workshops there has been a lot of anger - not against us but in the way poverty has been dealt with - Europe has done a lot for economy but not enough to protect the most vulnerable parts of society".
„Svarbiausia forumo žinia yra ta, jog lopydami finansų sistemą negalime pamiršti savo socialinio modelio“, – pritarė kitas Agoros pirmininkas Libor Rouček.
Czech MEP Libor Rouček (Socialists and Democrats) also co-chaired the Agora and said that "the core message is that while fixing our financial system we cannot forget our social model".
Kultūrinė ir skaitmeninė atskirtis
Consensus Conference on the over 60's
Anot diskusijos dalyvių, pinigų kultūrai liktų, jei pensijos būtų indeksuojamos ir neapmokestinamos, o senimas nebūtų atkirstas nuo veiklos.
One of the main recommendations of the groups was that pensions should be indexed to the standard of living and should be free from taxation.
Jų nuomone, ES turėtų užtikrinti pagyvenusių ir neįgalių žmonių galimybes dalyvauti kultūros renginiuose.
In addition they want the a change in the culture in the way elderly people are treated so they are encouraged to be full members of society rather than closed off and isolated.
„Konsensuso konferencijoje“ dalyvavę senoliai ragina Europos Parlamentą skatinti nemokamą prieigą prie technologijų, rengti mokymosi sunkumus leidžiančius įveikti kursus, kurti pensijinio amžiaus žmonių poreikiams pritaikytus įrenginius ir jiems suprantamas vartotojo instrukcijas.
The group also thought that easier and cheaper access to technology such as telephone calls and internet access could help older people both financially and in terms of making they feel included in society.
Pasak diskusijų dalyvių, ES turėtų užtikrinti pigesnę judriojo ryšio ir interneto prieigą.
Adapting tools for older people was also considered important.
20110131STO12826 Agora: krizė ir skurdas Agora: socialinės krizės pasekmės EuroparlTV reportažas Agoros tinklalapis
20110131STO12826 Press Release 1: Citizens' Agora opening highlights crises and the different faces of poverty Press Release 2: Citizens' Agora: EU should analyse the social impact of economic policies EuroparlTV: "Inclusion, what citizens want" Agora website
„WikiLeaks“ atskleistos paslaptys – grėsmė ar postūmis demokratijai?
Did the WikiLeaks incidents create more or less democracy in the world?
„WikiLeaks“ pakeis politikos ir diplomatijos veidą, mano Christian Engström ir Eduard Kukan 2006 m. veiklą pradėjusi „WikiLeaks“ netruko tapti skaidrumo ir interneto laisvės sinonimu.
Two MEPs debate pros and cons of WikiLeaks Swedish "Pirate" MEP Engström thinks they help expose corrupt regimes Ex Slovak Foreign Minkister turned MEP Eduard Kukan belives some diplomacy should be discreet Since 2006 the WikiLeaks website has leaked more than 1 million sensitive diplomatic cables and has become a synonym of transparency for some and a significant menace for others.
Milijonus puslapių slaptų dokumentų paviešinusią J. Assange'o vadovaujamą organizaciją vieni vadina grėsme pasauliniam saugumui, kiti – demokratijos ir viešumo gynėja.
But has WikiLeaks strengthened democracy and will the disclosure of hundreds of thousands of secret documents change the way modern diplomats interact?
Apie pasaulį. sudrebinusią „WikiLeaks“ veiklą kalbėjomės su interneto laisvės ginančios Švedijos Piratų partijos atstovu Christianu Engströmu ir buvusiu Slovakijos užsienio reikalų ministru Eduardu Kukanu.
We asked two MEPs with very different views: Christian Engström (Greens/EFA) from the Swedish Pirate Party and former Slovak Foreign Minister Eduard Kukan (EPP).
Christian Engström (Žalieji/Europos laisvasis aljansas) – politiku tapęs programinės įrangos patentų direktyvos priešininkas ir interneto laisvės aktyvistas.
Mr. Engström, the Pirate Party decided last year to host servers free of charge for the WikiLeaks website.
Eduard Kukan (Europos liaudies partija) – ilgametis Slovakijos diplomatas ir buvęs šios šalies diplomatijos vadovas.
You don't seem to consider WikiLeaks dangerous.
C.E.: Iš tiesų, „WikiLeaks“ svetainė kelia grėsmę, ypač korumpuotiems režimams, turintiems, ką slėpti.
That’s exactly what we like about it.
Manome, jog skaidrumas nepaprastai svarbi atviros, demokratinės valdžios dalis.
We think transparency is a very important part of an open democratic government.
Svarbu atminti, jog noras nuslėpti kyla visur.
It's important to remember that the tendency to cover up things exists everywhere.
Taip, „WikiLeaks“ kelia pavojų turintiems ką slėpti valdžios atstovams.
So yes, WikiLeaks is dangerous to anyone in power who has something to hide.
Pone Kukanai, Europos Komisijos vadovo José Manuel Barroso nuomone, „WikiLeaks“ ne visuomet paiso visuomenės interesų.
Mr. Kukan, according to European Commission President José Manuel Barroso, WikiLeaks does not always serve the public interest.
Jo teigimu, tam tikra informacija neturėtų būti viešinama.
He thinks that certain information should not be disclosed.
Ką manote jūs?
What is your position on this?
E.K.: Informacijos laisvę laikau pamatiniu modernių demokratinių sistemų akmeniu.
EK: I am in favour of freedom of information as a cornerstone of modern democratic systems.
Vis dėlto, „WikiLeaks“ veikla turėjo neigiamų pasekmių.
However WikiLeaks' activities have had a damaging impact.
Nemanau, kad jie buvo vedini kilnių ir gerbtinų tikslų.
I don't believe that the intention was noble and respectful.
Ilgą laiką išdirbęs diplomatinėje tarnyboje galiu pasakyti, kad yra dalykų, kurių nevertėtų viešinti.
I spent a very long time within diplomacy and certain issues shouldn’t be published or available to everybody.
Kuomet būtina kurti pasitikėjimą tarp partnerių, turi pasitikėti vienas kitu.
On certain issues you need to create trust between partners, you need to believe in each other.
Viešumas nereikalingas ne todėl, jog visuomenė neturi teisės žinoti, bet tam, kad pasirengimo metu būtų išsaugotas diskretiškumas.
Not because the public has no right to be informed but because things need to be kept discreet.
Diplomatų derybos gali visiškai žlugti, jei bus imta viešinti dokumentus.
When diplomats are negotiating arrangements it can destroy the whole process if documents are published.
Tai sunaikintų teigiamus dalykus, kuriuos atneštų pasiektas susitarimas.
It can destroy the good things which could come up as a result of the negotiations.
Demokratija neįmanoma be skaidrumo.
Some people argue that more transparency strengthens democracy.
Ar galime teigti, jog dėl „WikiLeaks“ egzistavimo pasaulis tampa demokratiškesnis?
Do you believe that WikiLeaks has contributed to democracy in the World?
C.E.: Visiškai taip: skaidrumas yra vienas iš demokratijos pamatų.
CE: Yes, very much so, since transparency is one of the fundamental points of a democracy.
Kam reikia rinkimų, jei žmonės negaus informacijos apie savo rinktos valdžios ar opozicijos veiklą?
What is the point of allowing people to vote, if they are not given any information about what the government or opposition is doing?
Demokratijos tikslas – informuoti piliečiai, priimantys apgalvotus sprendimus.
The goal in a democracy must be to have informed citizens making informed choices.
E.K.: Norėčiau atsakyti be užuolankų, kad nebūčiau apkaltintas diplomatiniais viražais, tačiau kartais vienareikšmiškų atsakymų nėra.
EK: Well, I would like to give you a straight answer so that you don't accuse me of diplomatic pirouettes, but sometimes there is no such answer.
Iš dalies galiu pripažinti, kad „WikiLeaks“ publikacijose yra teigiamų aspektų.
I can to a certain extent admit that the WikiLeaks' publications may have certain positive aspects.
Akivaizdžiausiai ir intensyviausiai jie išryškėja diktatoriškų režimų atvejais.
In those countries where there is a dictatorial regime, the positive things are more evident and more intense.
Nesmerkiu visko, kas buvo paviešinta.
So I am not condemning everything that was published.
Vis dėlto, turime nubrėžti ribą, ką galima skelbti siekiant užtikrinti informacijos laisvę, o kas neturėtų būti viešinama, tam, kad nebūtų padaryta žala diskretiškiems asmeniniams politikų ir valstybės veikėjų tarpusavio kontaktams.
But there should be a line between what can be published to expand the freedom of access to information for everybody and what should not be published in order not to damage discreet personal relationships.
Kokia galutinė instancija turėtų spręsti, kokią informaciją galima atskleisti, o kokios ne?
But who should decide which information can be disclosed?
Jei tebūtų tik vienas informacijos nutekinimo tinklalapis, jo galia gerokai išaugtų, todėl būtume priversti jį akylai stebėti.
If there was only one leak site then they would be the powerful ones and we would need to watch them.
Visgi, jei egzistuos daug skirtingų svetainių, ši problema nekils.
However, if there are many different sites then this problem goes away.
E.K.: „WikiLeaks“ atstovai turi suvokti, ką galima viešinti, ir kas turėtų likti įslaptinta.
EK: The people from WikiLeaks should have the sense to understand what can go to public and what should be kept secret.
Labai aiškius kriterijus turi apibrėžti politinė valdžia.
But the criteria should be very precisely defined by a political leadership.
Tokie dalykai nespendžiami referendumuose.
I don't think this is a good subject for a referendum.
Nors politiniai lyderiai kartais priima visuomenei nesuvokiamus spendimus, istorija dažnai parodo, jog politikai buvo teisūs.
Political leaders sometimes come up with ideas which are totally rejected because people don’t understand them but afterwards the history shows that those politicians were right.
Ar „WikiLeaks“ incidentai pakeis tarptautinių santykių plėtojimo ir diplomatų bendravimo specifiką?
Will WikiLeaks affect the future structure of international relations and the ways diplomats interact with each other?
Manau, kad tai teigiamas poslinkis, ypač santykiuose tarp valstybių.
I think that's a good thing, especially when it comes to relationships between countries.
Siekiame atvirumo.
What we want is openness.
Atvirumas įkvepia pasitikėjimą ir mažina riziką.
Openness breathes confidence and reduces the risks.
Kuomet stambieji veikėjai nežino, ką rezga kita pusė, didėja įtarumas.
When the big players are not entirely sure what the other side is planning they tend to be more suspicious.
Su tokia logika susidūrėme Šaltojo karo metu.
This was the logic during the Cold War.
Ilgainiui atvirumas padės sumažinti tarptautines įtampas, todėl išvysime geresnį ir stabilesnį pasaulį.
So generally speaking, openness will in the long run help to reduce international tensions and we will therefore see a better and more stable world.
E.K.: Manau, kad informacijos nutekinimo incidentai neigiamai paveiks ateities diplomatinių derybų procesus.
EK: I think that it's going to affect the future process of diplomatic negotiations negatively.
Tie, kurių pavardės buvo paviešintos, bus uždaresni ir atsargesni!
Those who were mentioned by name will have it in the back of their minds and they will be more cautious and less open!
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101001FCS84570 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203STO05908 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090709STO57831 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101203FCS06328 0 NOT XML V0//EN
Europarlamentarai reikalauja finansinių sandorių mokesčio
MEPs push forward plans for financial transaction tax
ES vertina finansų sektoriaus apmokestinimo galimybes ©BELGA/EUREKA Bankų ir euro gelbėjimo finansiškai išvarginta iš sunkmečio besivaduojanti Europa ieško naujoviškų finansavimo mechanizmų.
Illustration image of stock exchange quotations ©BELGA/EUREKA The current economic situation, austerity measures and bank bail-outs have hit budgets, and in these hard times, there's a need to find new measures of financing at EU level.
EP Ekonomikos komitetas siūlo įvesti finansinių sandorių mokestį (FSM), kuris leistų papildyti biudžetus, mažinti deficitus, kovosi su spekuliacija ir finansuoti klimato apsaugos priemones.
A non-legislative report on "Innovative financing" by Greek Socialist Anni Podimata backed by Parliament's Economic and Monetary Affairs Committee Tuesday (1 February) suggests an EU financial transaction tax (FTT) could help finance budgets, reduce public deficits and fight speculation.