natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pasiūlyta mokslinių tyrimų darbotvarkė sudaro darnų šių uždavinių sprendimo metodą.
The proposed research agenda constitutes a coherent approach to addressing these challenges.
Socialinių ir ekonominių bei humanitarinių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir sprendžiant platesnes tarptautines problemas.
The development of a socio-economic and humanities knowledge base on these key challenges will make a significant contribution to promoting shared understanding across Europe and to the resolution of wider international problems.
Mokslinių tyrimų prioritetai padės patobulinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir vertinimą praktiškai visose Bendrijos politikos srityse Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, o į didžiąją dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esminė tarptautinė perspektyva.
The research priorities will help improve the formulation, implementation, impact and assessment of policy in virtually all Community policy areas at the European, national, regional and local levels, and a substantial international perspective is included in most of the research.
Socialinių ir ekonominių, socialinių ir kultūrinių bei humanitarinių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir sprendžiant platesnes tarptautines problemas.
The development of a socio-economic , socio-cultural and humanities knowledge base on these key challenges will make a significant contribution to promoting shared understanding across Europe and to the resolution of wider international problems.
Siekiant turėti platesnę ir konkretesnę Europos ir tarptautinių klausimų viziją, svarbu įtraukti ir socialinius bei kultūros mokslus.
It is also important to include the socio-cultural sciences, in the interests of obtaining a broader and more concrete vision of European and international issues.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ pirmosios antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos įžanginė dalis
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', first heading ('Growth, employment and competitiveness in a knowledge society'), paragraph 1, introductory part
Bus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui, užimtumui ir konkurencingumui turinčios įtakos klausimus, kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių klausimų supratimą nuolatiniam žinių visuomenės vystymuisi.
This will aim to develop and integrate research on the issues affecting growth, employment and competitiveness in order to provide an improved and integrated understanding of these issues for the continued development of a knowledge society.
Tai bus naudinga politikai ir padės daryti pažangą siekiant šių tikslų.
It will benefit policy and support progress towards achieving these objectives.
Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus:
The research will integrate the following aspects of the question:
Bus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui, socialiniam ir ekonominiam stabilumui, užimtumui ir konkurencingumui, technologinei sanglaudai ir informacinės visuomenės plėtrai turinčios įtakos klausimus , kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių klausimų supratimą nuolatiniam žinių visuomenės vystymuisi.
This will aim to develop and integrate research on the issues affecting growth, socio-economic stability, employment and competitiveness, technological cohesion and the development of the information society, in order to provide an improved and integrated understanding of these issues for the continued development of a knowledge society.
Būtina atsižvelgti į sunkumus, kurie turi įtakos socialiniam ir ekonominiam stabilumui ir formalaus ir neformalaus švietimo vaidmenį.
There is a need to take account of the problems affecting socio-economic stability and the inclusion of not only formal but also non-formal education.
Šis pakeitimas atitinka Jerzio Buzeko pranešimo projekto dėl 7-osios pagrindų programos 981 pakeitimą
This amendment replaces a part of AM 981 to the Draft Report of Jerzy Buzek on the 7th Framework Programme
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos 1įtrauka
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Growth, employment and competitiveness in a knowledge society', first paragraph, indent 1
- kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas;
- The changing role of knowledge throughout the economy, including the role of different types of knowledge and competences, education and lifelong learning, and intangible investment.
- kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos, verslumo ir kūrybingumo, kultūrinių veiksnių, vertybių, švietimo , įskaitant neformalųjį švietimą, ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas; žinių ir nematerialių investicijų vaidmenį kuriant ekonominį, socialinį ir ekonominį turtą ir jų indėlį į socialinę ir aplinkos gerovę .
- The changing role of knowledge throughout the economy, including the role of different types of knowledge and competences, entrepreneurship and creativity, cultural factors, values, education , including non-formal education, and lifelong learning, and intangible investment; the role of knowledge and intangible goods in the production of economic, social and cultural wealth and their contribution to social and environmental well-being .
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos 2 įtrauka
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Growth, employment and competitiveness in a knowledge society', first paragraph, indent 2
- ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;
- Economic structures, structural change and productivity issues, including the role of the services sector, of finance, demographics, demand and the processes of long-term change.
- ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių, tarpsektorinių ryšių ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, užsakomųjų paslaugų, informacinių ir ryšių technologijų, finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;
- Economic structures, structural change, intersectoral relations and productivity issues, including the role of the services sector , outsourcing of services, information and communications technology, finance, demographics, demand and the processes of long-term change.
Globalizacijos paveiktame šių dienų pasaulyje ryšiai tarp sektorių dar svarbesni ir turi būti įtraukti visur, kur tik minimos ekonominės struktūros.
Intersectoral relations are ever more important in today's globalised world, and should not be excluded where economic structures are mentioned.
Tą patį galima pasakyti ir apie užsakomąsias paslaugas, informacines ir ryšių technologijas, be kurių sunku būtų įsivaizduoti šiuolaikines ekonomines sistemas.
The same applies to the outsourcing of services and information and communications technology, without which the present economic systems would be inconceivable.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ pirmosios antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos 3 įtrauka
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', first heading ('Growth, employment and competitiveness in a knowledge society'), paragraph 1, indent 3
– institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas, institucines aplinkybes ir politikos darną bei koordinavimą.
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, institutional contexts, and policy coherence and coordination.
– institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas, nacionalines ir regionines institucines aplinkybes , kintančią mokslo žinių svarbą politikos formavimo procese ir politikos darną bei koordinavimą.
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, social and welfare systems, national and regional institutional contexts, the changing role of scientific expertise in the policy-making process and policy coherence and coordination.
Pakeitimas 147
Amendment 147
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ trečiosios antraštinės dalies „Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų reikšmė“, 1 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indent 1 a (new)
– plėtoti miestų tyrimus siekiant geriau suprasti temines (aplinkos, transporto, visuomenės, ekonomikos, demografijos) ir erdvines (miestų, regionų) sąveikas mieste ir patobulinti, pirma, pažangius planavimo mechanizmus, padėsiančius integruotai ir tvariai spręsti problemas ir, antra, miestų valdymą, pažangių priemonių ir požiūrių kūrimą siekiant padidinti gyventojų dalyvavimą ir bendradarbiavimą tarp valstybės ir privačių veikėjų, siekiant geriau suvokti Europos miestų reikšmę pasaulio kontekste (miestų konkurencingumas), remti vietos valdžios institucijas, siekiančias padidinti socialinę sanglaudą ir nugalėti atskirtį mietuose, kur nelygybė auga nežiūrint į ekonomikos vystymąsi.
– Developing urban research to better understand thematic (environment, transport, social, economic, demographic ) and spatial (urban, regional) interactions in the city and to develop, first, innovative planning mechanisms to address the issues in an integrated and sustainable manner and, second, urban governance, the development of innovative instruments and approaches to enhance citizens' participation and cooperation between public and private actors, to understand better the roles of European cities in a global context (urban competitiveness), to support local authorities in improving social cohesion and fighting exclusion in cities where inequalities grow despite economic development.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ trečiosios antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos 3a ir 3b įtraukos (naujos)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indents 3 a and 3 b (new)
– miestų konkurencingumą: Europos miestų vaidmenį pasauliniame kontekste, vietos politikos priemones tobulinant sanglaudą.
- Urban competitiveness: the role of European cities in a global context, local policies to improve cohesion.
– miestų plėtros mokslinius tyrimus: dėmesys teminei (aplinkos, transporto, visuomenės, ekonomikos, demografijos) ir erdvinei sąveikai miestuose, siekiant sukurti integruotus ir tvarius valdymo procesus.
- Urban research: focusing on thematic (environment, transport, social, economic, demographic) and spatial interactions in the city to develop integrated and sustainable governance processes.
Komisijos pasiūlymas nenumato jokių konkrečių mokslinių tyrimų miestų vystymo srityje, tuo tarpu dauguma ES piliečių gyvena miestuose.
The Commission proposal does not foresee any specific research in the area of urban development while the majority of EU citizens live in cities.
Šio pakeitimo tikslas yra atnaujinti šios srities mokslinius tyrimus, apimančius miestą.
The aim of this amendment is to reintroduce this kind of research on the urban dimension.
Atsižvelgiant į praėjusių metų riaušes Prancūzijos priemiesčiuose, į pagrindų programą būtina įtraukti šios rūšies mokslinius tyrimus.
Given the riots in the French suburbs last year it is necessary to have this kind of research included within the framework programme.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ trečiosios antraštinės dalies „Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“ 1 pastraipos 3c įtrauka (nauja)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading 'Major trends in society and their implications', paragraph 1, indent 3 c (new)
– Kultūros, kultūros paveldo ir kūrybinių bei su kultūra susijusių pramonės sričių poveikio socialiniam ekonominiam vystymuisi ir užimtumo rinkai vertinimo tyrimai.
- Studies into the impact of culture, the cultural heritage and creative and culture-oriented industries on socio-economic development and the employment market.
Kultūrinės aplinkos vaidmuo Europoje yra labai svarbus ir vienas iš Europai būdingų veiksnių; jo lemiama pridėtinė vertė turi būti giliau ištyrinėta.
The role played by the cultural environment is an important factor which is specific to Europe; the added value it contributes should be studied in depth.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ antraštinės dalies „Europa pasaulyje“ 1 pastraipos 2 įtrauka
Annex I, 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 'Europe in the world', first paragraph, indent 2
- konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
- konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, migracijos, nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, migration, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
Migraciją reikia įtraukti kaip destabilizuojantį veiksnį.
Migration as a factor of destabilisation should be included.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ 7 antraštinė dalis „Numatymo veikla“ 1 pastraipos 1 įtrauka
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 'Foresight activities', paragraph 1, indent 1
– platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos, nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis.
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation of knowledge, changes in crime and major risks.
– platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos ir sklaidos , nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis.
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation and the dissemination of knowledge, changes in crime and major risks.
Globalizacijos procesai yra itin svarbūs siekiant įvertinti jų įtaką žinių sklaidos mechanizmams.
The globalisation of knowledge makes it crucial to understand mechanisms of dissemination of knowledge.
I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies „Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“ skirsnio „Veikla“ 7 antraštinės dalies „Numatymo veikla“ 1 pastraipos 1a įtrauka (nauja)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 ('Foresight activities'), paragraph 1, indent 4 a (new)
– Humanitariniai mokslai: kalba, jos struktūra ir mokymo įgūdžiai.
- Humanities: Language, its structure and acquisition.
Istorija, menas, geografija, teritorijų istorija.
History, art history, geography, earth sciences, territorial history.
Filosofija, kultūros ir religijos istorija.
Philosophy, cultural and religious history.
Kultūrinis paveldas, susijęs su vaizduojamaisiais menais, tradiciniu menu ir amatais, architektūra ir miestais.
The cultural heritage of visual arts, traditional arts and crafts, architecture and cities.
Reikalingos išsamios žinios apie teisės ir jos taikymo praktikos visumos – „aquis” – kilmę.
A comprehensive knowledge of the origins of the common 'aquis' is required.
I priedo skyriaus „Temos“ 9 dalies „Saugumas ir erdvė“ antraštė ir skirsnio „Tikslas“ 2 pastraipa
Annex I, part 'Themes', section 9 ('Security and Space'), title and subsection 'Objective', second paragraph
Nepaisant ryšio tarp saugumo ir erdvės, šios dvi temos turėtų būti atskirtos ir laikomos dviem atskirais prioritetais.
In spite of the links between security and space, these two topics should be dealt with as two clearly defined priorities.
I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies „Saugumas“ antraštė
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), title
9.1 Saugumas
9.1 Security
I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies „Saugumas“ skirsnio „Metodas“ 2 pastraipa
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 2
Bendrijos lygio veikla apims keturias saugumo užduočių sritis, nustatytas reaguojant į politiškai labai svarbius tam tikrus uždavinius, Europos pridėtinę vertę sprendžiant grėsmių ir galimų saugumo incidentų problemas bei tris bendro intereso sritis.
Activities at Community level will address four security mission areas which have been identified in response to specific challenges of high political relevance and European added value with regard to threats and potential security incidents, and three areas of cross-cutting interest.
Kiekvieną užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukmės etapai su skirtingais akcentais.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Šie šeši etapai – tai: nustatymas (susijęs su incidentu), prevencija (susijęs su grėsme), apsauga (susijęs su taikiniu), parengtis (susijęs su operacijomis), atsakas (susijęs su krizėmis) ir atkūrimas (susijęs su padariniais), jie aprašo kokios pastangos atliekamos atitinkamais etapais.
These six phases are: identify (incident related), prevent (threat related), protect (target related), prepare (operation related), respond (crisis related) and recover (consequence related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
Pirmųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus žalingus jo padarinius, o dviejų paskutinių – siekiama valdyti padėtį incidento metu ir kovoti su ilgalaikiais padariniais.
The first four phases refer to efforts of avoiding an incident and mitigating its potential negative impacts, the last two refer to efforts of coping with the incident situation and longer term consequences.
Turi būti laikomasi specialių konfidencialumo reikalavimų, tačiau nebūtinai ribojant mokslinių tyrimų rezultatų viešumą.
Specific confidentiality requirements must be met, although without unnecessarily restricting the transparency of research results.
Tam tikslui turi būti nustatytos sritys, kur šiuo metu mokslinių tyrimų rezultatų viešumas yra neribojamas.
To that end areas need to be identified which currently permit the transparency of research results.
Pasiūlymo projekte dėl Bendradarbiavimo programos Komisija nurodo, kad: „Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir pritaikymą, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas … kiekvienoje teminėje srityje”.
In its draft proposal on the Cooperation programme the Commission states that: “In order to strengthen the diffusion and use of the output of EU research, the dissemination of knowledge and transfer of results… will be supported in all thematic areas”.
Po to išnaša apie tai, kad „Kai kuriais atvejais saugumo moksliniams tyrimams gali būti taikomi tam tikri apribojimai, laikantis Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių”.
This is followed by a footnote to the effect that “In some cases, certain restrictions may apply to Security research, in conformity with the Rules for Participation and Dissemination” .
Šiuo pakeitimu siekiama atsižvelgti į konkrečius reikalavimus dėl saugumo mokslinių tyrimų.
This amendment seeks to take account of the specific requirements of security research.
Priimdamas šį pakeitimą, Europos Parlamentas pakartotų poziciją, kuri kartą jau buvo suformuluota.
In adopting this amendment, the European Parliament would be reiterating the position it has already formulated.
I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies „Saugumas“ skirsnio „Metodas“ 6 pastraipa
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 6
Aktyviai skatinamos įsitraukti į veiklą tiek mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), tiek už piliečių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir organizacijos.
The involvement of small and medium enterprises (SME) in the activities is as strongly encouraged as that of authorities and organisations responsible for the security of the citizens.
Europos saugumo tyrimų patariamosios tarybos (ESTPT) parengta ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų darbotvarkė padės apibrėžti šios temos mokslinių tyrimų turinį ir struktūrą.
The longer term research agenda elaborated by the European Security Research Advisory Board (ESRAB) will support the definition of the content and structure of the research in this theme.
Vis dėlto turi būti pakeistas saugumo mokslinių tyrimų srityje dirbančių MVĮ apibrėžime nurodytas darbuotojų skaičius arba apyvartos buhalteriniai duomenys, arba įmonė turėtų būti klasifikuojama kaip MVĮ, jei ją valdant yra numatyta viena nuosavybė, atsakomybė, valdymas, rizikos prisiėmimas ir atskaitingas dalyvavimas.
For the area of security research, however, the definition of SME needs to be adjusted as regards employee numbers and turnover figures, or alternatively an undertaking should be classified as a SME if there is unity in its ownership, liability, management, risk-bearing and accountable involvement in its management.
Nors daugelyje sektorių MVĮ – kaip tai numato ES apibrėžimas – yra naujovių ir konkurencingumo stiprinimo variklis, saugumo srityje tai daugiau išimtis.
While in many sectors the economy is structured in such a way that SMEs – within the meaning of the EU definition – are the driving force for innovation and competitiveness, the field of security is an exception.