natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl įmonių apmokestinimo Europos Sąjungoje: bendra konsoliduota pelno mokesčio bazė
– having regard to its resolution of 13 December 2005 on taxation of undertakings in the European Union: a common consolidated corporate tax base
Priimti tekstai, P6_TA(2005)0511 . ,
Texts adopted, P6_TA(2005)0511 . ,
– atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 11 d. neoficialų Ekonomikos ir finansų tarybos posėdį ir į 2006 m. balandžio 7–8 d. neoficialų Ekonomikos ir finansų tarybos posėdį,
– having regard to the informal meeting of Economics and Finance Ministers (Ecofin Council) of 10 and 11 September 2004 and the informal Ecofin Council meeting of 7 and 8 April 2006,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui „Kliūčių, susijusių su mažoms ir vidutinėms įmonėms taikomu pelno mokesčiu, mažinimas vidaus rinkoje – numatomo bandomojo projekto dėl apmokestinimo pagal buveinės valstybės reikalavimus metmenys“ ( COM(2005)0702 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee on 'Tackling the corporation tax obstacles of small and medium-sized enterprises in the internal market - outline of a possible home state taxation pilot scheme' ( COM(2005)0702 ),
Apklausa dėl mokesčių Europos Sąjungoje, darbo dokumentas Nr. 3/2004 (SEC (2004)1128/2). ,
EU tax survey, working paper No 3/2004 ( SEC(2004)1128 /2). of 10 September 2004,
– atsižvelgdamas į 1998 m.
– having regard to the OECD report of 1998 on harmful tax competition,
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A6‑0391/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0391/2007 ),
A. kadangi kuriant nacionalines mokesčių sistemas reikia vis labiau atsižvelgti į ekonomikos globalizaciją, o poreikis žiniomis grindžiamoje visuomenėje sukaupti žmogiškųjų išteklių verčia iš esmės didinti valstybės išlaidas,
A. whereas the fact that national tax systems need increasingly to take into account the globalisation of the economy and the need to accumulate human capital in a knowledge-based society causes a surge in public spending,
B. kadangi dėl 27 skirtingų mokesčių sistemų Europos Sąjungoje atsiranda kliūčių sklandžiai veikti vidaus rinkai, didelių galimybių nykti mokesčių bazėms, pavyzdžiui, dėl vengimo mokėti mokesčius, didelių papildomų tarpvalstybinės prekybos ir verslo išlaidų, susijusių su administravimu ir mokesčių nuostatų laikymusi, trukdoma pertvarkyti įmones, ES įmonės tampa mažiau konkurencingos pasauliniu lygmeniu ir pasitaiko dvigubo apmokestinimo atvejų,
B. whereas the existence of 27 different tax systems in the European Union constitutes an impediment to the smooth functioning of the internal market, creates significant opportunities for the erosion of tax bases, for example, through tax avoidance, causes significant additional costs for cross-border trade and business in terms of administration and compliance, hinders corporate restructuring, renders EU undertakings less competitive at a global level, and leads to cases of double-taxation,
Patvirtinti tekstai: P6_TA(2007)0098 . pabrėžiama, kad bet kokioje būsimoje ES nuosavų išteklių sistemoje turi būti laikomasi valstybių narių suverenumo ir neutralumo mokesčių srityje principo, ir taip pat kaip ilgalaikis ES būsimųjų nuosavų išteklių šaltinis minima galimybė pradėti taikyti Bendrijos mokestį arba naujus nacionalinius mokesčius, kurie būtų tiesiogiai naudojami Europos Sąjungos reikmėms,
Texts adopted, P6_TA(2007)0098 . stresses that any future system of own resources in the European Union must respect the principles of the fiscal sovereignty of Member States as well as fiscal neutrality, and also mentions, as a possible long-term option for the future of the European Union's own resources, the imposition of a Community tax or new national taxes which would directly benefit the European Union,
D. kadangi dėl dinamišką įmonių aplinką lemiančios mokesčių konkurencijos Europos Sąjungoje pasiekta ir toliau siekiama gerų ekonomikos rezultatų ES lygmeniu, tačiau tinkamai koordinuojant mokesčius ES lygmeniu, kai nesiekiama derinti mokesčių tarifų, galima geriau padalyti mokesčių konkurencijos teikiamą naudą įmonėms, jų darbuotojams ir vartotojams,
D. whereas tax competition in the EU has led - and continues to lead - to EU-wide economic gains by way of a dynamic corporate environment, but that appropriate EU-level tax coordination, which does not attempt to harmonise tax rates, can contribute to the benefits of tax competition being even more widely shared between undertakings, their employees and consumers,
E. kadangi kai kuriose ES priklausančiose šalyse dėl bendro spartesnio ekonomikos augimo, ypač dėl to, kad pradėjo veikti daug naujų įmonių ir smarkiai augo jų pelnas, padidėjo mokesčių pajamos, gaunamos iš kapitalo, palyginti su šalimis, kuriose mokesčių pajamos sumažėjo dėl lėtesnio ekonomikos augimo,
E. whereas there are certain countries within the European Union in which tax revenue from capital has increased thanks to greater general economic growth and, in particular, on account of the launching of many new companies and their significant profit growth, in contrast to those countries in which revenue capacity has decreased following slower growth,
G. kadangi mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra daro poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, reikia išnagrinėti, kaip MTTP atžvilgiu veiksmingiau taikyti mokesčių paskatas,
G. whereas given the impact of R&D on growth and jobs, it is necessary to examine a more effective use of tax incentives for R&D;
H. kadangi norint pasiekti Lisabonos strategijos tikslus reikia labiau koordinuoti valstybių narių mokesčių politiką, kadangi Europa turi sukurti išskirtinę ekonominę ir socialinę sistemą, kurioje kultūros paveldo ir intelektinių išteklių įvairovės teikiamas konkurencinis pranašumas lemtų naujovėmis grindžiamą produktyvumo augimą,
H. whereas achieving the objectives of the Lisbon Strategy necessitates increased coordination of Member States' fiscal policy; whereas Europe has to build a distinctive economic and social framework, which transforms a competitive advantage due to a diversity of cultural heritage and intellectual capital into innovation-driven productivity growth,
I. kadangi dėl tam tikrų dabartinio mokesčių sistemų susiskaidymo elementų atsiranda spragų, sudarančių sąlygas slėpti mokesčius, kadangi dėl sukčiavimo ir mokesčių slėpimo prarastos pajamos kalbant vien tik apie pridėtinės vertės mokestį vertinamos nuo 200 iki 250 milijardų eurų,
I. whereas elements in the current fragmentation of tax systems constitute loopholes enabling tax evasion; whereas the tax revenue lost by fraud and tax evasion is estimated to amount to between EUR 200 and EUR 250 billion as regards VAT alone,
J. kadangi tiksli mokesčių naštos apskaičiavimo priemonė – tai realusis mokesčio tarifas, apimantis nominalųjį mokesčio tarifą ir mokesčio bazę;
J. whereas the accurate measure of a tax burden is the effective tax rate, which comprises the nominal tax rate and a tax base,
K. kadangi energijos apmokestinimas – tai naudinga priemonė principui „teršėjas moka“ taikyti ir mažinti taršą ten, kuri ji atsiranda; kadangi reikia skubiai imtis priemonių dėl itin stiprėjančio transporto poveikio aplinkai, siekiant spręsti su klimato kaita susijusius klausimus,
K. whereas energy taxation is a useful tool in that it both applies the 'polluter pays' principle and achieves a reduction of pollution at source; whereas there is an urgent need to address the ever-growing environmental impact of traffic in order to address climate change,
L. kadangi energijos apmokestinimas ir ES prekybos išmetalais sistema – dvi svarbios ekonominės priemonės, taikomos sprendžiant su energijos vartojimu ir išmetamu anglies dioksidu susijusius klausimus;
L. whereas energy taxation and the EU Emissions Trading System are two significant economic instruments in use to address energy consumption and CO2 emissions,
Mokesčių politikos indėlis į Lisabonos strategiją.
The contribution of taxation policy to the Lisbon Strategy
4. mano, kad būtina sukurti ekonomikos augimui ir užimtumui palankią valstybės finansų politikos aplinką, skatinti sveiką mokesčių konkurenciją Europos Sąjungoje, siekiant mokesčių naštą geriau padalyti tarp darbuotojų ir vartotojų, įmonių ir kapitalo pajamų gavėjų; pažymi, kad valstybinio finansavimo srityje Europos Sąjunga turi skatinti formuoti tokią mokesčių struktūrą, kuri padėtų konkuruoti pasaulio ekonomikos mastu ir taip skatintų kurti naujas įmones ir technologines naujoves;
Regards it as necessary to set up a public finance policy environment that is favourable to growth and employment in the economy, and to promote healthy tax competition in the European Union so that the tax burden is widely shared by employees and consumers, businesses and those deriving income from capital; points out that, in terms of state funding, the European Union must promote tax arrangements to facilitate competition in the global economy, in order to encourage the creation of new businesses and technological innovation;
9. pripažįsta sunkumus, su kuriais Europos Sąjungoje ir EBPO šalyse susiduria MVĮ finansuodamos savo projektus, ir pritaria mokesčių paskatoms, kurias taikant MVĮ būtų skatinamos naudotis tarpinėmis finansavimo priemonėmis, pvz., akcininkų kapitalu, „verslo angelų“ tinklu ir kt.;
Recognises the difficulties facing SMEs in the European Union and in other OECD countries in financing their projects and endorses the provision of fiscal incentives to encourage SMEs to take more advantage of intermediary financing mechanisms, such as entrepreneurial share capital, business angel networks, etc.;
17. pažymi, kad reikia visiškai naujo požiūrio akcizo politikos srityje; pabrėžia, kad reikia atsisakyti į minimalaus mokesčio tarifo ES lygmeniu nustatymą orientuotos politikos krypties ir patvirtinti visiems bendrą elgesio kodeksą, siekiant skatinti valstybes nares labiau suderinti itin skirtingus akcizo tarifus;
Notes that there is a need for an entirely new approach regarding excise duty policy; stresses that a policy line that is oriented to the determination of the minimum tax rate at the Community level should be rejected and that a generic code of conduct should instead be adopted, with the objective of encouraging Member States to approximate more closely their highly divergent rates of excise duty;
Bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio bazė
Common consolidated corporate tax base
28. pabrėžia, kad ekologiniai mokesčiai – tai lanksti politikos priemonė konkrečiam taršos mažinimo tikslui pasiekti, technologinėms naujovėms skatinti ir išmetamų teršalų kiekiui toliau mažinti;
Stresses that green taxation is a flexible policy instrument for achieving a given pollution target, for providing incentives for technological innovation and for further reducing pollutant emissions;
Veiksmingesnis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (MTTP) mokesčių paskatų naudojimas
Towards a more effective use of tax incentives in favour of research and development
Persikėlimo apmokestinimas
Exit taxation
35. pažymi, kad su mokesčiais susijusios bylos į Europos Teisingumo Teismą dažniausiai patenka todėl, kad trūksta skaidrumo ir Europos mokesčių sistemos yra labai sudėtingos, todėl ragina visoje Europoje supaprastinti mokesčius reglamentuojančias nuostatas; mano, kad remiantis Europos Teisingumo Teismo sprendimu byloje Marks & Spencer valstybėms narėms suteikiama teisė išsaugoti savo mokesčių sistemas; pabrėžia, kad tais atvejais, kai užsienio antrinės bendrovės patiria nuostolių tarptautiniu mastu, reikia užtikrinti, kad pagrindinė bendrovė nebūtų apmokestinama du kartus, mokesčių kompetencija tarp valstybių narių turi būti sąžiningai paskirstyta, nuostoliai neturėtų būti kompensuojami du kartus ir privalo būti užkirstas kelias vengimui mokėti mokesčius;
Notes that cases concerning taxation are frequently brought before the Court of Justice of the European Communities and that this is mainly because of the lack of transparency and the high level of complexity of the taxation systems in Europe and calls, therefore, for a simplification of tax codes across the European Union; regards the ruling of the Court of Justice in the Marks & Spencer Case as giving Member States the right to maintain their tax systems; believes that, in situations involving cross-border losses by foreign subsidiaries, the double taxation of parent companies must be avoided, fiscal competence must be fairly distributed between Member States, losses should not be offset twice, and tax avoidance must be prevented;
Mokesčių politikos tikslai
Objectives of taxation policy
Mokesčių politika gali prisidėti prie ekonominio augimo, gerovės ir socialinės sanglaudos trimis būdais.
Taxation can contribute to growth, prosperity and social cohesion via three channels.
Pirmiausias ir svarbiausias dalykas – mokesčių sistema turi užtikrinti pakankamas pajamas, kad būtų galima finansuoti aukštos kokybės visuomenines paslaugas ir socialines reikmes.
First and most elementary, the taxation system must be capable of raising sufficient revenues to finance a qualitatively high level of public services and social transfers.
Antra, apmokestinimas turi skatinti ekonominius sprendimus, užtikrinančius didesnį užimtumą ir taupesnį bei veiksmingesnį gamtos išteklių naudojimą.
Secondly, taxation should create incentives aimed at guiding economic decisions in the direction of higher employment and more economical and sustainable use of natural resources.
Trečia, apmokestinimas visuomet reiškia pajamų perskirstymą; jis turėtų būti vykdomas taip, kad didintų tikrąją paklausą ir stiprintų socialinę pusiausvyrą bei mažintų pajamų pasiskirstymo skirtumus.
Thirdly, taxation always has the effect of redistributing income; it should do so in a way which strengthens effective demand and social balance while compressing the range of income distribution.
Komisijos komunikatai aiškiai susiję su pirmaisiais dviem tikslais, tačiau juose visai neatsižvelgiama į apmokestinimo paskirstymo aspektą.
The communications of the Commission explicitly refer to the first two targets while completely neglecting the distributional aspect of taxation.
Būtent šiuo aspektu per pastaruosius metus ES valstybių narių mokesčių sistemos labiausiai pasikeitė.
At the same time, the taxation systems in the EU Member States have changed mostly fundamentally in the latter respect in recent years.
Mokesčių politika, kuri didina nevienodumą ir didina paklausą, tikrai neprisidės prie dinamiško ekonominio regiono augimo, kaip to reikalaujama Lisabonos strategijoje.
A fiscal policy that boosts inequality and stifles demand will definitely not help to produce a dynamically growing economic region as called for in the Lisbon Strategy.
Mokesčių konkurencijos padariniai
Consequences of tax competition
Pranešėja pritaria Komisijos susirūpinimui, kad „dėl tiesioginių mokesčių sistemų koordinavimo stokos taip pat gali pasitaikyti netyčinio neapmokestinimo arba piktnaudžiavimo, taigi mokesčių pajamų erozijos atvejų“ ( COM(2006)0823 ).
The rapporteur shares the Commission's concern that 'lack of coordination between direct tax systems may also lead to unintended non-taxation or abuse and, hence, erosion of tax revenues' (COM(2006) 823).
Iš tiesų be tiesioginių mokesčių sistemų koordinavimo ES lygmeniu vargiai bus įmanoma atgauti politinio veikimo laisvę, reikalingą mokesčių politikai formuoti.
Without EU-wide coordination in respect of direct taxation, it will hardly be possible to regain room for political manoeuvre to shape taxation policy.
Šalys, kuriose taikomi didesni įmonių pelno mokesčio tarifai, panaikinus kapitalo judėjimo kontrolę ir atsiradus vadinamajam mokesčių rojui, jau aštuntajame dešimtmetyje pradėjo justi spaudimą.
The removal of controls on capital movements and the development of tax havens began to place pressure on countries levying higher taxes on company profits as far back as the 1970s.
27 skirtingos mokesčių sistemos ES vidaus rinkoje, kurioje galioja visiška kapitalo judėjimo laisvė, reiškia, kad sienas kertančią veiklą vykdančios bendrovės gali rinktis iš daugybės vengimo mokėti mokesčius strategijų.
The existence of 27 different tax systems in the EU internal market, together with complete freedom of movement of capital, means that companies operating across borders can choose from a whole range of possible tax avoidance strategies.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, populiarus būdas yra bendrovių grupės vidaus kainodaros metodo taikymas, kai vykdant apskaitą pelnas iš šalių, kuriose galioja aukštas mokesčio tarifas, perkeliamas į šalis, kuriose tarifas mažesnis, arba mokesčių rojuje steigiamos finansinės bendrovės, kurios vykdo investicinių projektų finansavimą visame pasaulyje.
Popular practices in this field include the use of group-internal transfer prices which transfer profits from the accounts of branches in countries applying high rates of tax to lower-taxing countries, or the setting up financing companies in tax havens which can provide credit financing for investment projects throughout the world.
Dėl tokių ir panašių triukų šalys, kuriose taikomi aukštesni įmonių pelno mokesčių tarifai, praranda daugybę pajamų.
These and similar ploys lead to increasingly significant revenue losses for countries with high levels of corporation tax.
Jei bendrovės mokesčių tikslais perkelia ne tik buhalterinį pelną, bet ir produktyvias investicijas, tai reiškia papildomą spaudimą koreguoti mokesčius –juos mažinti.
If companies transfer not only accounting profits but also productive investment for tax reasons, additional pressure to harmonise tax rates downwards is generated.
Tai yra procesas, kuris vadinamas mokesčių konkurencija.
This is the process known as 'tax competition'.
Jis neapsiriboja tik įmonių pelno mokesčiais.
It is not confined to the field of corporate taxation.
Kadangi pinigai yra daug judesnis dalykas nei produktyviai investuotas kapitalas, konkurencija taip pat veikia turto ir asmeninių pajamų iš kapitalo apmokestinimą.
Since financial wealth is much more mobile than productively invested capital, taxes on personal wealth and capital income are subject to the same downward pressure.
Darbas paprastai yra mažiau judus dalykas negu kapitalas, o darbo sektoriuje gerai apmokama darbo jėga paprastai yra judesnė nei vidutiniškai apmokama dauguma.
Labour is, as rule, less mobile than capital, and high-paid labour tends to be more mobile than the mass of the workforce.
Labai nejudus mokesčių šaltinis yra vartojimo sektorius, ypač pagrindinių prekių vartojimas ir naudojimasis pagrindinėmis paslaugomis.
One particularly non-mobile source of taxation is consumption, particularly the consumption of basic goods and services.
Mokesčiai perkeliami iš įmonių pajamų srities į asmeninių pajamų sritį, iš kapitalo pajamų srities į darbo pajamų sritį, iš gerai apmokamo darbo srities į mažiau apmokamo darbo sritį, o apskritai iš pajamų ir turto apmokestinimo srities į vartojimo sritį.
So taxes are switched from corporate to private income, from capital to labour income, from highly-paid to lower-paid labour and, generally, from taxing income and wealth to taxing consumption.
Mokesčių raida ES
Evolution of taxes in the EU
Mokesčių sistemų raida įrodo, kad pastaraisiais dešimtmečiais vyko būtent šis procesas.
The trends in taxation systems in recent years show that this process has indeed occurred.
Taigi vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas labai sumažėjo.
The average rate of taxation of corporate profits has fallen sharply.
Vien tik nuo 1995 m. penkiolikoje ES valstybių narių (ES 15) jis sumažėjo beveik 10 procentinių punktų – nuo 38, 0 proc. iki 29,5 procentų.
Since 1995, it declined by almost ten percentage points in the longer-standing EU Member States (EU-15), from 38% to 29.5%.
Rytų Europos šalys, kuriose 1995 m. įmonių mokesčių tarifai jau buvo maži, ir toliau sistemingai mažino tarifus.
Even the countries of eastern Europe, which in 1995 already had low rates of corporate tax, have systematically reduced their tax rates further.
(1 paveikslas)
(Figure 1)
1 paveikslas.
Figure 1.
Šaltinis: ES Komisija (2006).
Source: EU Commission (2006)
Šis procesas dar nesibaigė.
The process is far from having been stopped yet.
Šiuo metu Vokietija rengia kitą įmonių pelno mokesčių reformą, ketindama sumažinti tarifą iki mažesnio nei 30 proc. lygio.
Germany is now preparing the next corporate tax reform, pushing down its tax rate below 30%.
Danija planuoja sumažinti tarifą nuo 28 iki 22 proc.
Denmark plans to reduce its statutory rate from 28 to 22%.
Dėl tokių veiksmų neabejotinai padidės spaudimas kitoms šalims.
These steps will certainly intensify the pressure on other countries.
Kadangi sąvoka „didelių mokesčių šalis“ yra sąlyginė, nepanašu, kad lenktynės baigėsi.
Since 'high-tax location' is a relative term, a race to the bottom is not unlikely.
Dažnai įrodinėjama, kad įmonių pelno mokesčių tarifų mažinimas kompensuojamas naudojant priemones, plečiančias mokesčių bazę.
Admittedly, it has often been argued that the cuts in corporate tax rates have been compensated by measures that broaden the tax base.
Tačiau nuo devintojo dešimtmečio vidurio pradėjo mažėti ne tik oficialūs, bet ir realūs mokesčių tarifai.
But not just statutory tax rates, but also effective tax rates have declined further since the mid-80s.
Europos Komisija nuo 1995 m. apskaičiuoja visų ES šalių vadinamuosius implicitinius kapitalo, darbo ir vartojimo mokesčių tarifus (angl.
Since 1995 the Commission has calculated for all EU countries so called 'implicit tax rates' (ITR) for capital, labour and consumption.
Europos šalių implicitinis kapitalo mokesčių tarifas labai skiriasi.
There are considerable differences between implicit tax rates on capital across Europe.
Skalės viršuje yra tokios šalys kaip Prancūzija ir Danija, kuriose implicitinis kapitalo mokesčių tarifas yra nuo 37 iki 35 proc.
At the upper end of the scale are countries like France and Denmark, with a capital ITR of 37 to 35%.
Vokietijoje kapitalas apmokestinamas 21 proc., tai yra daug mažesnis tarifas, palyginti su vidurkiu.
Germany's capital ITR is well below average, at 21%.
ES narėmis tapusiose Rytų Europos šalyse implicitinis kapitalo mokesčio tarifas sudaro 14 proc.
In the more recent east European Member States, capital ITR is 14%.
3 paveiksle pavaizduota implicitinio kapitalo mokesčių tarifo raida 15 ES valstybių narių, 25 ES valstybėse narėse, naujosiose valstybėse narėse ir Vokietijoje.
Figure 3 shows trends in ITR over time for EU-15, EU-25, the new Member States and Germany.
3 paveikslas.
Figure 3.
Vis dėlto šį Komisijos nustatytą implicitinį kapitalo mokesčių tarifą reikėtų vertinti atsargiai.
These implicit rates of tax on capital supplied by the Commission must, however, be approached and interpreted with caution.
Tai yra daugiau apytikriai duomenys šalims palyginti.
They provide a rough means of comparing countries.
Tarifo raida laiko požiūriu gali skatinti daryti klaidingas išvadas, kadangi implicitiniu kapitalo mokesčių tarifu gerokai pervertintas kapitalo apmokestinimas biržų ir finansų rinkų klestėjimo laikais.
Comparing trends in ITRs over time can be misleading, however, as the ITR significantly overestimates the real rate of tax on capital at times of booming stock exchanges and financial markets.
Vis labiau mažėja ne tik įmonių pelno, bet ir asmeninių pajamų iš kapitalo mokestinė našta.
In addition to corporate profits, the tax burden on private capital income is also being steadily lightened.
Pastarąjį dalyką iliustruoja tendencija ES mastu, kai pradedama taikyti dviguba pajamų apmokestinimo sistema.
This is demonstrated by the EU-wide trend towards a dual system of income taxation.
Pagal ją pajamos iš palūkanų ir dividendų apmokestinamos ne progresyviniu būdu, o fiksuoto tarifo mokesčiu, kuris yra daug žemesnis nei didžiausios mokesčių normos, taikomos darbo pajamoms.
Consequently, income from interest and dividends is no longer taxed progressively, but subject to a fixed-rate 'flat tax' set far below the top rates of tax on earned income.