natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bendrai visos valstybės narės turėtų pasinaudoti žvalgybos informacija, kuri surenkama naudojantis Helios , SAR-Lupe , Cosmo-Skymed nacionalinėmis palydovinėmis sistemomis.
The output of the national satellite intelligence-gathering systems Helios, SAR–Lupe and Cosmo-Skymed should be made available to all Member States on a common basis.
Naujos kartos palydovais surenkamos žvalgybos informacijos sistemos turėtų būti integruojamos į Europos sistemą, kurios informacija turėtų būti panaudojama kariniais, policijos ir stichinių nelaimių valdymo tikslais, pasinaudojant palydovų centru, esančiu Torrejóne.
The next generation of satellite intelligence-gathering systems should be integrated into a European system whose output would be available for military, police and disaster management purposes using the satellite centre in Torrejón.
NATO žvalgybos surinkimo sistema, vadinama Antžemine oro stebėjimo sistema, taip pat turėtų būti prieinama visoms ES valstybėms narėms, ypač ES koviniams daliniams.
NATO intelligence-gathering system Airborne Ground Surveillance (AGS) should be as well made available for all EU Member States, especially in the EU battle groups context.
Telekomunikacijų srityje būtina sukurti bendrą tarptautinių padalinių valdymo sistemą.
In the telecommunications field, it is necessary to develop a joint system for the command of multinational units.
Tie patys techniniai standartai turėtų būti taikomi karinėms, policijos ir avarijų tarnyboms.
The equipment used by the military, police and emergency services should comply with the same technical standards.
ESGP sprendimų priėmimo trūkumai ir biudžeto kontrolė
Weaknesses in the ESDP decision-making and budgetary control
Taryba turėtų persvarstyti įvairius šios procedūros etapus ir imtis būtinų priemonių trūkumams pašalinti, atitinkamai konsultuojantis su Europos Parlamentu.
The Council should review the various stages of this procedure, take the necessary steps to eliminate the weaknesses and consult the European Parliament accordingly.
Su Europos Parlamentu kasmet iš anksto turėtų būti konsultuojamasi dėl BUSP ir ESGP aspektų ir parinkčių, nes taip numatyta naudojamose sutartyse.
The European Parliament should have a clear involvement and its right to be consulted annually, in advance, on forthcoming aspects of and options for the CFSP and ESDP, be honoured as provided for in the existing Treaties.
Taryba Europos Parlamentui turėtų taikyti atvirą ir skaidrią informacijos politiką dėl BUSP ir ESGP.
The Council should pursue an open and transparent information policy vis-à-vis the European Parliament with regard to the CFSP and the ESDP.
Taigi šiuo metu Europos Parlamentui taikoma procedūra dėl prieigos prie Tarybos konfidencialių dokumentų nėra pakankama, nes dažnai informacija yra tik bendrojo pobūdžio.
In this connection, the current procedure for the European Parliament access to the Council's 'confidential documents' is not satisfactory as in most cases contain only very general information.
Karinės įrangos ir ginkluotės biudžetas turėtų būti priimamas prižiūrint parlamentams.
Expenditure on military equipment and armaments should be adopted in budgets which are subject to parliamentary control.
Būtina vengti tokių biudžetų ir jų mechanizmų, kurių negali kontroliuoti nacionaliniai parlamentai ar Europos Parlamentas.
Parallel budgets and mechanisms, which cannot be effectively supervised either by national parliaments or by the European Parliament, should be avoided.
Būtina toliau didinti Europos Sąjungos biudžeto dalį, skirtą krizių valdymo misijoms, išorės sienų saugumui, saugumo moksliniams tyrimams ir Galileo programai.
The European Union budget available for crisis management missions, external border security, security research and Galileo should be further increased.
Karinės krizių valdymo operacijos turėtų būti finansuojamos iš Europos Sąjungos biudžeto, todėl šiam tikslui valstybės narės turi suteikti papildomų lėšų.
Military crisis-management operations should be financed from the European Union budget and, for that purpose, additional EU resources should be made available by the Member States.
Dėl ATHENA mechanizmą ir kitų ad hoc mechanizmų, kuriuos finansuoja valstybės narės arba kurie finansuojami net iš Europos vystymosi fondo, dėl ESGP operacijų Europos Parlamentas negali vykdyti biudžeto priežiūros.
Due to the ATHENA mechanism and other ad hoc mechanisms financed by the Member States or even the European Development Fund, the European Parliament is not in a position to exercise any budgetary scrutiny over ESDP military operations.
Taigi būtinas karinių ir civilinių operacijų skaidrumas, kuris šiuo metu patenka į vadinamąją pilkąją zoną tarp ad hoc susitarimų ir BUSP biudžeto finansavimo.
There is also a need for transparency in civil-military operations which fall within a grey area between ad hoc arrangements and CFSP budget financing.
Būtina sukurti naują biudžeto metodologiją, padėsiančią pagerinti ESGP išlaidų skaidrumą ir sustiprinti karinius ir civilinius pajėgumus, reikalingus Europos saugumo strategijoje išdėstytiems tikslams siekti.
A new budgetary methodology should be set up to enhance transparency in ESDP spending and to support the development of the military and civilian capabilities needed to fulfil the aims of the European Security Strategy.
Saugumo ir gynybos sąjungos link
Towards a Security and Defence Union
ES ketina sukurti Saugumo ir gynybos sąjungą, kuri apimtų išorės ir vidaus saugumo aspektus, kovą su tarptautiniu terorizmu ir stichinių nelaimių valdymu bei turėtų šiuos elementus: valstybių narių įsipareigojimą per 60 dienų 60 000 karių ir juos išlaikyti vienus metus, vykdant taikos palaikymo operacijas, sukurti per trumpą laikotarpį 13 kovinių dalinių, sukurti pajėgumus, skirtus civilinių krizių valdymui per policijos vykdomas operacijas, teisės normas, civilinę administraciją ir civilinę saugą, Europos vadovavimo struktūrą, susidedančią iš Politinio ir saugumo komiteto, Karinio komiteto, karinio štabo ir civilinio bei karinio padalinio kartu su operacijų centru, Europos žandarmerijos pajėgomis, Europos gynybos agentūra, Europolu, Europos arešto orderį, bendras taisykles, reglamentuojančias viešuosius ginklų įsigijimus ir ginklų eksportą ir Europos saugumo mokslinių tyrimų programą.
The EU is on the way to developing into a Security and Defence Union, covering external, as well as internal, aspects of security, the fight against international terrorism and natural disaster management with the following elements: the commitment of the Member States to be able to deploy 60 000 soldiers within 60 days and sustain them for one year for peacekeeping and peacemaking operations, the building-up of 13 battle groups deployable at short notice, the development of capabilities for civilian crisis management in the area of police operations, the rule of law, civilian administration and civil protection, a European structure of command consisting of a Political and Security Committee, a Military Committee, a Military Staff and a Civilian and Military Cell with a nascent Operations Centre, the European Gendarmerie Force, the European Defence Agency, Europol, the European arrest warrant, common rules for arms procurement and arms exports, and a European security research programme.
Sutartis dėl Konstitucijos Europai turėtų pastūmėti į priekį Saugumo ir gynybos sąjungą, ypač sukuriant Europos užsienio reikalų ministro pareigybę, taikant solidarumo sąlygą, kai valstybėje narėje įvykdomas teroro aktas, įvyksta gaivalinė nelaimė ar žmonių sukelta katastrofa, ir sąlygą dėl valstybių narių tarpusavio pagalbos, jei valstybių narių teritorijoje vykdoma ginkluota agresija.
The Treaty establishing a Constitution for Europe will bring about major progress towards a Security and Defence Union, in particular through the office of a European Foreign Minister, the solidarity clause for cases in which a Member State is affected by a terrorist attack, a natural disaster or a manmade disaster, and a clause on mutual assistance between Member States in the event of armed aggression against a Member State's territory;
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarization of the EU.
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarization of the EU.
We condemn the:
We condemn the:
continued militarization of CFSP which constitutes a global threat;
· continued militarization of CFSP which constitutes a global threat;
global reach of the ESS, enticing strategies of preventive war (as in the draft written);
· global reach of the ESS, enticing strategies of preventive war (as in the draft written);
deliberate mixing of civil and military missions;
· deliberate mixing of civil and military missions;
conduct of military operations under a humanitarian guise;
· conduct of military operations under a humanitarian guise;
creation of EU Battle Groups, Gendarmerie Force, intervention forces, autonomous EU command structures following the NATO model;
· creation of EU Battle Groups, Gendarmerie Force, intervention forces, autonomous EU command structures following the NATO model;
militarization of EU external borders and use of a military processing to refugee problems;
· militarization of EU external borders and use of a military processing to refugee problems;
current system of hidden military budgets in civilian budget headings;
· current system of hidden military budgets in civilian budget headings;
disbursing of unknown amounts to NATO as payments by the EU for the use of NATO-structures;
· disbursing of unknown amounts to NATO as payments by the EU for the use of NATO-structures;
creation of the European Armaments Agency, establishing a common military equipment market to strengthen a military-industrial complex in the EU;
· creation of the European Armaments Agency, establishing a common military equipment market to strengthen a military-industrial complex in the EU;
using competition for energy sources as justification of military intervention;
· using competition for energy sources as justification of military intervention;
we demand:
we demand:
a civilian EU;
· a civilian EU;
a strict compliance with international law and the UN Charter;
· a strict compliance with international law and the UN Charter;
establishment of an EU disarmament agency;
· establishment of an EU disarmament agency;
military expenditure to be used instead for civilian purposes;
· military expenditure to be used instead for civilian purposes;
binding Code of Conduct on Arms Exports throughout the EU
· binding Code of Conduct on Arms Exports throughout the EU
dėl Europos saugumo strategijos įgyvendinimo vykdant Europos saugumo ir gynybos politiką
Report on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
dėl Šiaurės dimensijai skirtos Baltijos jūros regiono strategijos
on a Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ.........12
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............12
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Šiaurės dimensijos
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on the Northern Dimension
Priimti tekstai , P6_TA(2005)0430 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2005)0430 . ,
– atsižvelgdamas į Šeštojo Baltijos jūros regiono valstybių aukščiausio lygio susitikimo, vykusio 2006 m. birželio 8 d.
– having regard to Chairman's conclusions of the 6th Baltic Sea States Summit held in Reykjavik on 8 June 2006,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento Baltijos šalių intergrupės darbo rezultatus,
– having regard to the work of the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– atsižvelgdamas į Europos Baltijos jūros regiono strategiją, kurią priėmė Europos Parlamento Baltijos tarpfrakcinė darbo grupė ,
– having regard to Europe's strategy for the Baltic Sea Region adopted by the Baltic Intergroup in the European Parliament,
– atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę ( A6-0367/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0367/2006 ),
B. kadangi Šiaurės dimensijos politika gali padėti skatinti regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant tolesnio ekonominio augimo ir surasti bendrą atsaką į visiems rūpimas problemas, bet iki šiol nebuvo pasinaudota galimybe išnaudoti visą jos potencialą įvairioms regionui būdingoms problemoms spręsti,
B. whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
C. kadangi Baltijos jūros regionas – tai istoriškai svarbūs Vakarus ir Rytus jungiantys vartai, todėl jam turi būti skiriama daugiausia dėmesio plėtojant naująją Šiaurės dimensijos politiką,
C. whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
D. kadangi po 2004 m. plėtros Baltijos jūra beveik tapo Europos Sąjungos vidaus jūra, vadinamoji mare nostrum , ir kadangi Baltijos jūros strategija gali padėti kaip reikšmingas dokumentas, kuriame iš naujo įvertinama Šiaurės dimensijos aprėptis ir veikla bei aptariami po plėtros įvykę pokyčiai,
D. whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum , of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
E. kadangi Baltijos jūros strategija galėtų reikšmingai prisidėti siekiant geresnio regionų institucijų darbo koordinavimo Baltijos jūros regione,
E. whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
Šios rezoliucijos tikslas
Aim of this resolution
Šia rezoliucija siekiama:
Aspires, by means of this resolution, to:
a. paremti Šiaurės dimensijos politiką ir Baltijos jūros regioną pripažinti prioritetiniu savo politikos regionu, nors vis dėlto pabrėžiant Arkties politikai teikiamą paramą, įskaitant bendradarbiavimą su Norvegija ir Islandija; skatinti didesnę regionų integraciją Baltijos jūros regione, kuris sudaro perspektyvią ir dinamišką platesnio Europos ekonominio ir politinio regiono dalį;
(a) support the Northern Dimension policy and define the Baltic Sea region as its priority area, whilst nevertheless underlining its ongoing support for the Arctic Policy, including cooperation with Norway and Iceland; promote deeper regional integration in the Baltic Sea region as a viable part and a dynamic component of a wider European economic and political area;
b. optimaliai išnaudoti dinamiškos Baltijos jūros regiono šalių ekonomikos galimybes ir sistemingai kurti jam vieno iš patraukliausių ir kompetentingiausių pasaulio regionų vardą;
(b) make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
c. padėti pagerinti Baltijos jūros regiono, kuris šiuo metu yra viena iš labiausiai užterštų jūros zonų pasaulyje, ekologinę būklę; sumažinti taršą ir eutrofikaciją bei užkirsi kelią tolesniam naftos ir kitų toksiškų bei kenksmingų medžiagų išleidimui;
(c) help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
Atsižvelgdamas į tai, teikia šiuos pasiūlymus:
Against that background, makes the following proposals:
6. pažymi, kad už Baltijos jūros taršą kartu atsakingos Rusija ir valstybės narės; pažymi, kad jūrų aplinkos apsauga, ypač atsižvelgiant į eutrofikacijos mažinimą, yra vienas iš svarbiausių klausimų, į kurį reikėtų atsižvelgti diegiant Sąjungos žemės ūkio ir struktūrines programas regione; su džiaugsmu pažymi, kad Tarptautinė jūrų organizacija beveik visam Baltijos jūros regionui suteikė ypač jautrios jūrų zonos statusą; siūlo sukurti ekologiniu požiūriu reprezentacinių ir vertingų jūrų ir pakrančių saugomų zonų tinklą;
Notes that the responsibility for the pollution of the Baltic Sea lies with both Russia and the Member States; stresses that protecting the marine environment with regard, in particular, to the reduction of eutrophication is one of the most important aspects to be considered in the implementation of the Union’s agricultural and structural programmes in the region; notes with satisfaction that most of the Baltic Sea region has been granted the status of a Particularly Sensitive Sea Area by the International Maritime Organization; proposes the establishment of a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;
16. ragina iki 2013 m. įgyvendinti turintį pirmenybę „Via Baltica“ greitkelį, jungsiantį Baltijos jūros regioną su Centrinės ir Vakarų Europos valstybėmis narėmis; pabrėžia Europos finansavimo svarbą projektui įgyvendinti;
Calls for the realisation of the Via Baltica highway by 2013 as a priority project linking the Baltic Sea region with Member States in central and western Europe; stresses the importance of European funding for the realisation of the project;
21. ragina Baltijos jūros regioną aktyviai remti programas, nukreiptas į naujų meistriškumo formų ir ryšių kūrimą bei tarptautinio judumo ir kultūrinių mainų programų skatinimą;
Calls on the Baltic Sea Region to actively support programmes aimed at generating new forms of art and communication and fostering multinational mobility and cultural exchange programmes;
24. pabrėžia būtinybę imtis dvigubai daugiau pastangų siekiant sustiprinti rytinės sienos kontrolės veiksmingumą, ypač atnaujinti esamą infrastruktūrą ir skatinti legalų sienos kirtimą bei prašo, kad Europos išorės sienų fondas suteiktų tam reikalingų lėšų;
Stresses the need to redouble efforts to improve the efficiency of border controls on the Eastern border, in particular as regards upgrading the existing infrastructure and promoting legal border crossing, and calls for sufficient funds to be earmarked from the European External Borders Fund;
Pirmininkaujant Danijai 2002 m. šis klausimas ir toliau galėjo būti laikomas prioritetiniu, tačiau savo svarbą jis prarado pirmininkaujant po Suomijos pirmininkavusioms valstybėms, kai daugiau dėmesio buvo skiriama Viduržemio jūros ir Šiaurės regionams.
The policy could be still considered a priority issue for the Danish Presidency of 2002 but lost its importance somewhat during subsequent Presidencies, which placed more focus on the Mediterranean area than the North.
ŠD tikslai išdėstyti Šiaurės dimensijos veiksmų planuose.
The objectives of the ND are identified in the Northern Dimension Action Plans.
Pirmąjį veiksmų planą 2000–2003 m. laikotarpiu patvirtino Feiroje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba 2000 m. birželio mėn.
The First Action Plan was adopted at the Feira European Council in June 2000 for the period 2000-2003.
Jame daugiausia dėmesio skiriama aplinkai, branduolinei saugai, kovai su organizuotu nusikalstamumu ir Kaliningrado klausimui.
Its focus was on environment, nuclear safety, the fight against organised crime and Kaliningrad.
Antrasis Šiaurės dimensijos veiksmų planas 2004–2006 m. laikotarpiu priimtas 2003 m. spalio mėn.
The Second Northern Dimension Action Plan for the period 2004-2006 was adopted in October 2003.
Jame numatytos penkios bendros prioritetinės kryptys: ekonomika, žmogiškieji ištekliai, aplinka, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir teisingumas bei vidaus reikalai.
It covers five broad key priority themes: economy; human resources; the environment; cross-border cooperation and justice and home affairs.
Kaliningradas ir Arkties regionas minimi kaip specialių poreikių regionai.
Kaliningrad and the Arctic region are mentioned as regions with specific needs.
2006 m. antroje pusėje ŠD politika, būdama didžiausiu prioritetu ES pirmininkaujančios Suomijos užsienio reikalų programoje, vėl atsidūrė ES darbotvarkės pradžioje.
In the second half of 2006, the ND policy figures once again high on the EU's agenda, being a top priority on the external relations programme of the Finnish Presidency.
Šiuo laikotarpiu bus peržiūrėta šios politikos politinė ir institucinė struktūra, nes 2006 m. pabaigoje nustos galioti Antrasis Šiaurės dimensijos veiksmų planas ir turės įsigalioti bendrasis dokumentas, apibrėžiantis naują ŠD politiką po 2006 m.
This period will also see a review of the political and institutional structures of the policy, as the Second Northern Dimension Action Plan will expire at the end of 2006 and a framework document defining a new ND policy beyond 2006 should then enter into force.
Svarbiausia, kad ši politika turės būti suderinta su keturiomis bendromis erdvėmis, dėl kurių susitarta ES ir Rusijos aukščiausio lygio susitikime, vykusiame 2005 m. gegužės mėn.
Most importantly, the policy also needs to be adapted in the light of the Four Common Spaces adopted at the EU-Russia Summit in May 2005 in Moscow.
ŠD politika gali prisidėti prie strateginio regioninio bendradarbiavimo ir ekonomikos augimo platesniame ŠD regione skatinimo.
The ND policy has a potential to contribute to promoting strategic regional cooperation and economic growth in the wider ND area.
Tačiau kol kas ji daugiausia buvo sutelkta į regionus, esančius ne Europos Sąjungoje, ypač į Rusiją, ir Partnerystę aplinkos apsaugos srityje (iš tiesų Sankt Peterburgo vandens valymo įrenginiai gali būti laikomi didžiausiu šios politikos laimėjimu).
However, it has to date concentrated mainly on areas outside the European Union, particularly Russia and the Environmental Partnership.(Indeed the works carried out at the St Petersburg water purification plant may be considered as the policy's major success).
Baltijos jūros regionas
The Baltic Sea Region
Su Baltijos jūra ribojasi devynios šalys, iš jų aštuonios – ES valstybės narės, likusi – Rusijos Kaliningrado sritis ir Sankt Peterburgo sritis.
Nine countries border the Baltic Sea, comprising eight EU Member States, the enclave of Kaliningrad and the St Petersburg region of Russia.
Visose šiose aštuoniose ES valstybėse narėse kartu paėmus gyvena trečdalis visų Sąjungos gyventojų ir pagaminama vienas trečdalis jos BVP.
Together, these eight EU Member States account for one third of the population of the Union with one third of its GDP.
Ekonomika: galimybė tapti dinamiškiausiu Europos regionu
Economy: potential to become the most dynamic region of Europe
Baltijos plėtros forumo duomenimis, Baltijos jūros regionas pagal konkurencingumo indeksą pirmauja, palyginti su kitais trimis maždaug to paties dydžio regionais: Vidurio Europos regionu (Austrija, pietrytinė Vokietijos dalis, Čekija, Vengrija, Slovėnija, Slovakija ir pietinė Lenkijos dalis), Britų salomis ir Iberijos pusiasaliu.
According to the Baltic Development Forum, the Baltic Sea Region leads in the Competitiveness Index, in comparison to three other regions of approximately same size: the Central European Region (Austria, southeast Germany, the Czech Republic, Hungary, Slovenia, Slovakia, and southern Poland), the British Isles and the Iberian Peninsula.
Pastaraisiais metais šis regionas tokiais pagrindiniais rodikliais kaip gerovės augimas, darbo produktyvumo augimas ir mokslinės inovacijos pralenkė kitus minėtuosius Europos regionus.
In recent years, the Region has outperformed European peer regions on key performance measures such as prosperity growth, labour productivity growth, and scientific innovation.
Pagrindinės stipriosios vietos – tvirta fizinė infrastruktūra, kvalifikuota darbo jėga, žemas korupcijos lygis, didelis mokslinių tyrimų sektorius ir stipri mokslo sistema.
Key strengths are a strong physical infrastructure, a skilled labour force, low levels of corruption, strong research clusters and a strong science system.