natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaip aiškiai parodė Balkanų konfliktas, Europos saugumo siekiai daugiausia nepalaikomi pramoniniais pajėgumais ir patikimais moksliniais tyrimais.
As the Balkans conflict clearly illustrated, Europe's security aspirations remain largely unsupported by industrial capabilities and credible research.
Akivaizdų JAV ir Europos karinės galios ir gynybos technologijų atotrūkį didina investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą skirtumai.
The persistent gap in military capabilities and defence technology between the United States and Europe are exacerbated by the disparities regarding investment in research and development.
Paskutiniai tyrimai rodo, kad investicijos į gynybos sektoriaus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą palyginti su kitais pasaulio regionais yra akivaizdžiai per mažos.
Recent studies show clear under-investment in research and development within the defence sector in comparison to other world regions.
Valstybių narių biudžetai šio sektoriaus moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai (10 milijardų eurų per metus) tebėra penkis kartus mažesni nei JAV (54 milijardai eurų per metus).
In this sector, Member States' budgets for research and development remain five times lower than in the United States (€10 versus €54 billion annually).
Moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skiriamos lėšos per paskutinius dešimt metų Europoje išliko nepakitusios arba net mažėjo.
In fact, defence research and development expenditure in Europe have remained unchanged or even declined over the last ten years.
Nors Europos karinės įrangos politika neketinama mėgdžioti Jungtinių Valstijų, akivaizdu, kad šie ryškūs skirtumai yra didžiulė kliūtis reikiamai sąjungininkų karinių išteklių sąveikai per bet kokias operacijas.
Though Europe's military equipment policy is not intended to copy that of the United States, it is clear that these significant disparities constitute a major obstacle to the necessary interoperability of the military resources of the allies in any theatre of operations.
Šį atotrūkį paryškina ir aukštas Europos saugumo tyrimų fragmentacijos ir susiskaldymo lygis.
This gap is also accentuated by the high level of fragmentation and compartmentalisation of European security research.
Šiuo metu nėra nuoseklios Europos masto gynybos tyrimų koncepcijos.
Currently there is no coherent approach to defence research at Union level.
Dėl riboto valstybių narių bendradarbiavimo ir efektyvaus Europos pastangų koordinavimo trūkumo kyla papildomų bėdų dėl saugumo programų sąveikos ir rentabilumo.
The limited cooperation between the Member States and the lack of effective coordination of European efforts provoke additional problems regarding interoperability and cost-efficiency of security programmes.
Be to, kadangi civiliniai ir gynybiniai tyrimai yra dirbtinai atskirti, ir todėl neišnaudojama galimybė šioms dviem mokslinių tyrimų sritims gauti naudos vienai iš kitos, šios problemos įgyja dar didesnės svarbos.
Furthermore, these problems assume a more significant dimension given the artificial separation between civil and defence research that hampers the potential for cross-fertilisation between the two research fields.
Siekdama įveikti šiuos trūkumus ir pasitelkusi savo stiprias technologijas sukurti priemonę efektyviai panaudoti pagrindiniams ESGP operacijų ištekliams bei priimti naujiems sudėtingesniems saugumo iššūkiams, Europa neabejotinai privalo pradėti vykdyti nuoseklią ir struktūrišką mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programą gynybos srityje.
To overcome these deficiencies, using its technological strengths to build deployment capability for essential resources in ESDP operations as well as for tackling new and more sophisticated security challenges, Europe clearly needs to undertake a coherent and structured research and development programme in the area of defence.
Be to, saugumo tyrimai turi atlikti lemiamą vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategiją, didinami Europos pramonės konkurencingumą ir stiprindami jos mokslinę ir technologinę bazę.
In addition, security research could also play a decisive role in the Lisbon Strategy by enhancing Europe's industrial competitiveness and by strengthening its scientific and technological base.
Todėl Europos saugumo tyrimų programa įrodys savo reikalingumą priimdama esamus ir būsimus saugumo iššūkius, užtikrindama Europos patikimumą ESGP operacijose ir skatindama Europos ekonomikoje naujoves ir konkurencingumą.
Therefore, by addressing existing and future security challenges, ensuring European credibility in ESDP operations and stimulating innovation and competitiveness in the European economy, the European Security Research Programme (ESRP) finds its "raison d'être".
Lanksti, nuosekli ir darni Europos saugumo tyrimų programos koncepcija
A flexible, coherent and coordinated approach for the European Security Research Programme
Siekdama patenkinti veiksmingesnių saugumo tyrimų poreikį, Komisija siūlo pradėti ESTP 2007 m.
In addressing the need for more efficient security research, the Commission proposes the launching of an ESRP starting in 2007.
Būsima ESTP bus grįsta lanksčia, nuoseklia ir darnia saugumo tyrimų koncepcija.
The future ESRP should be based on a flexible, coherent and coordinated approach to security research.
Visų pirma, kaip priemonė veikti naujomis saugumo aplinkybėmis, būsimoji ESTP turėtų būti sutelkta į tokią tiriamąją veiklą ir tokias technologijos sritis, kurios sudarytų ES galimybę konkrečiai patenkinti dabartines saugumo reikmes.
First of all, as a mean of addressing the new security context, the future ESRP should focus on research activities and technology areas that would enable the Union to concretely meet the current security needs.
Jos pagrindą turėtų sudaryti Europos darbotvarkė, kurioje nustatytos veiksmingiausios ir tinkamiausios technologinės priemonės, kaip realiai įgyvendinti ES saugumo misijas.
It should be based on a European agenda that identifies the most efficient and appropriate technological instruments to feasibly accomplish EU security missions.
Todėl siekiant suteikti reikiamas priemones nustatymo, apsaugos, priežiūros ir stebėsenos bei sąveikos sistemų srityse – tai svarbiausios sritys, kovojant su naujais saugumo iššūkiais – reikia siekti pažangos daviklių sistemose, biotechnologijoje bei erdvės ir informacijos technologijose.
Thus, in order to provide the necessary capabilities in the field of detection, protection, surveillance and monitoring, systems interoperability - key areas in tackling the new security challenges - progress in sensors systems, biotechnology, space and IT technology, should be sought.
Penkios ESTP parengiamojoje veikloje
The five research project priority areas identified by the ESPR-Preparatory action
ESTP parengiamoji veikla, pavadinimu „Europos pramonės potencialo saugumo tyrimų srityje 2004–2006 m. didinimas“ buvo pradėta Komisijos saugumo tyrimo komunikatu „Link Europos saugumo didinimo pasitelkus mokslinius tyrimus ir technologijas programos“, KOM(2004)72, 2004 02 03. nustatytos mokslinių tyrimų projekto prioritetinės sritys – geresnis informavimas apie situaciją; tinklų sistemų saugumo ir apsaugos optimizavimas; apsauga nuo terorizmo, įskaitant biologinį terorizmą ir incidentus dėl biologinių, cheminių ar kt. medžiagų; krizių valdymo tobulinimas; informacijos ir komunikacijos sąveika ir integruotos sistemos – yra svarbiausios mokslinių tyrimų sritys reikiamų Europos priemonių sukūrimo ir kovos su Europos laukiančiais „neatidėliotinais saugumo iššūkiais“ požiūriu.
The ESPR-Preparatory action, entitled "Enhancement of the European industrial potential in the field of Security research 2004-2006", was launched by Commission’s Security Research Communication “Towards a programme to advance European security through research and technology”, COM(2004) 72, 3.2.2004. - improving situation awareness; optimising security and protection of network systems; protection against terrorism, including bio-terrorism and incidents with biological, chemical and other substances; enhancing crisis management; and interoperability and integrated systems for information and communication – constitute crucial research areas for the development of the necessary European capabilities and address the "immediate security challenges" facing Europe.
Šiame kontekste reikia pabrėžti svarbų vadinamųjų C4ISR sistemų (valdymas, kontrolė, ryšiai, duomenų apdorojimas, informacijos rinkimas, stebėjimas ir žvalgyba) kaip pagrindinių potencialių priemonių kovoti su „modernaus saugumo iššūkiais“ vaidmenį, siekiant panaikinti nemažėjantį daugelio valstybių narių atsilikimą.
In this context, the key role of the so called C4ISR systems (command, control, communications, computing, intelligence, surveillance and reconnaissance) as essential potential capabilities to the "modern security challenges" should be stressed, in order to fill the persistent gap existing in most Member States.
Jau buvo imtasi svarbių iniciatyvų ir instrumentų siekiant pažangos kosmoso srityje, pvz., Aplinkos ir saugumo visuotinės kontrolės (GMES) programa arba palydovinės radijo navigacijos programa GALILEO.
Important initiatives and instruments have already been launched to make advances in the space domain, as the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programme or the GALILEO satellite radionavigation programme.
Yra numatyta ir kitų veiksmų, ypač Baltosios knygos dėl Europos kosmoso politikos
Other actions are foreseen, especially in the context of the White Paper on European Space Policy
Baltoji knyga „Kosmosas: nauja Europos siena besiplečiančioje ES – veiksmų planas Europos kosmoso politikai įgyvendinti“, KOM(2003)673, 2003 11 11. kontekste.
White Paper "Space : a new European frontier for an expanding Union – An action plan for implementing the European Space Policy", COM(2003) 673, 11.11.2003. .
Tačiau dar reikia dėti didžiules pastangas tobulinti technologijas, pvz., skaitmeninimą, duomenų apdorojimą ir pasaulinę vietos nustatymo sistemą.
However, considerable efforts are yet to be made to improve technologies such as digitalisation, data processing and global positioning.
Ypač kosmosas ir kibernetinė erdvė, optimalios bazės pasauliniu mastu stebėti ir rinkti informaciją, ES saugumo misijose tampa pagrindiniais elementais, kurie turi būti pabrėžti būsimoje programoje.
In particular space and cyberspace, optimal bases for worldwide observation and data collection are becoming crucial dimensions in Union security missions and should be underlined in the future programme.
Be to, nors šios technologinės priemonės apibrėžiamos pagal svarbiausius dabartiniam saugumui grėsmę keliančius veiksnius, nustatytus 2003 m.
Moreover, although these technological instruments are defined according to the key threats in the current security context as identified by the 2003 European security strategy, it should be pointed out that the concept of security is continually changing and will change rapidly in the coming years.
Europos saugumo strategijoje, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad saugumo sąvoka nuolat kinta ir ateinančiais metais ji taip pat greitai kis.
It is difficult to foresee the future evolution of threats, and thus, to anticipate future technological needs.
Todėl būsimojoje ESTP turi būti užtikrinta išsami ir nuolatinė su saugumu susijusių priemonių poreikio analizė.
Therefore, a comprehensive and continuous analysis of security-related capability needs should be ensured in the future ESRP.
Lanksčiausias ir nuosekliausias požiūris į saugumo tyrimus suponuoja ir veiksmingą pasinaudojimą galimomis tradiciškai skirtingų gynybos ir civilinių tyrimų sektorių sąveikomis.
A most flexible and coherent approach to security research supposes simultaneously an efficient exploitation of the potential synergies between the traditionally distinct sectors of defence and civil research.
Daugelio technologijų dvejopame pobūdyje glūdi akivaizdus potencialas.
Clear potential exists on the dual character of many technologies.
Technologinės bazės gynybai ir civiliniams tikslams tampa vis labiau susijusios.
Indeed, the technology bases for defence and civil applications are increasingly inter-related.
Viena vertus, daugelis gynybai skirtų technologijų vėliau buvo pritaikytos svarbiems komerciniams tikslams (pvz., skaidulinėje optikoje ir pasaulinėje vietos nustatymo sistemoje (GPS)).
On one hand, many technologies initiated for defence purposes have led to important commercial applications (for example, fibre optics, global positioning system (GPS)).
Kita vertus, daug civilinio sektoriaus technologijų perimama kariniame sektoriuje.
On the other hand, there is an important flow of technology from the civil to the military sectors.
Naujo karinių reikalų perversmo (RMA) kontekste elektronikos ir komunikacijų technologijos atlieka esminį vaidmenį priimant ir civilinius, ir su gynyba susijusius iššūkius saugumui.
In the context of the new Revolution in Military Affairs (RMA), electronics and communications technologies play a fundamental role in addressing both civil and defence-related security challenges.
Todėl nėra prasmės atskirti civilinių ir karinių tyrimų.
Consequently, it makes no sense to separate civil and military research.
Užuot tai darius, reikia maksimaliai išnaudoti galimybes, kurias teikia galimybė naudoti technologijas įvairiems tikslams.
Rather, the benefits of multi-purpose aspects of technologies should be maximised.
Norint pasinaudoti tomis galimybėmis, ESTP turi suartinti skirtingus mokslinių tyrimų sektorius ir skatinti galimas sąveikas bei transformavimą, taikymo integravimą bei keitimąsi civilinės ir gynybos srities technologijomis.
In order to exploit this potential, bridging the gap between different research sectors and stimulating the possible synergies, the ESRP should foster transformation, integration of applications and technology transfer across civil and defence fields.
Taikant šį lankstų požiūrį į saugumo tyrimus, būtų atsižvelgta į didėjančius naujo pobūdžio technologijos, kurios pagrindą sudaro RMA, kaštus.
This flexible approach to security research would address the increasing costs of the new kind of technology based on the RMA concept.
Lygiagrečiai reikia parengti pamatines ES masto saugumo tyrimų gaires ir užtikrinti būtiną valstybių narių bendradarbiavimą nacionalinio ir Europos masto veikloje.
In parallel, a coherent reference framework for the security research at Union level must be provided, while ensuring essential cooperation between Member States on national and European activities.
Tik pasitelkusios darnesnį ir nuoseklesnį požiūrį į Europos saugumo tyrimus, tirdamos ir optimaliai išnaudodamos bendras priemones ir pajėgumus, valstybės narės gali įveikti didžiulius dvigubo darbo ir fragmentacijos dabartinėse saugumo tyrimų sistemose ir programose kaštus.
Only with a more coordinated and coherent approach in European security research, exploring and optimising the common capacities and strengths, can Member States overcome the high costs of duplication and fragmentation in the current security structures and programmes.
Tinkamas ir racionaliau naudojamas finansavimas
Appropriate and rationalised funding
Kaip buvo pirmiau pabrėžta, norint suteikti Sąjungai reikiamas naujame saugumo kontekste vykdomų misijų priemones, valstybių narių saugumo tyrimams skirtų biudžeto išteklių neužtenka.
As previously highlighted, budgetary resources allocated by Member States for security-based research are insufficient to give the Union the capabilities needed for the new context security missions.
Todėl reikia skirti tinkamą išteklių kiekį.
An appropriate level of resources should therefore be allocated.
Ataskaitoje „Tyrimai saugiai Europai“ teigiama didesnio investavimo ES mastu pridėtinė vertė.
The "Research for a Secure Europe" report expresses the added value of increased investment at Union level.
Joje saugumo srities technologijoms tobulinti minimaliai reikalaujama 1 milijardo eurų metinio Bendrijos biudžeto.
It calls for a minimum annual community budget of €1 billion to develop technology in the security area.
Atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos susitikimo Barselonoje metu patvirtintą tikslą iki 2010 m. padidinti mokslinių tyrimų išlaidas nuo 1,9 proc. iki 3 proc. vidutinio Sąjungos BVP ir remiantis ataskaita „Tyrimai saugiai Europai“, ESTP finansuoti skiriamos lėšos turi papildyti bet kokias dabar Bendrijos mokslinių tyrimų pamatinės programos kontekste skiriamas lėšas ir nacionalinius arba kitus tarpvyriausybinius išteklius.
In line with Barcelona's objective of raising research spending from 1.9% to 3% of Union average GDP by 2010, and in accordance with the "Research for a Secure Europe" report, ESRP funding should be additional to any financing presently existing within the Community Research Framework Programme, national or other intergovernmental sources.
Ataskaitoje taip pat pripažįstama galimybė dar padidinti ESTP finansavimo lygį, jei bus manoma, kad tai tikslinga.
The report also recognises the possibility of the ESRP funding level to be further increased, if considered appropriate.
Tačiau, nors ir pritariant, kad reikalingas užtenkamas ir tinkamas finansavimas, reikia pabrėžti, kad prieš išplėsdama sąnaudas Europa turi racionaliau ir efektyviau išnaudoti esamus išteklius.
However, although accepting the need for sufficient and appropriate funding, it should be noted that in parallel to further expenditure, Europe should rationalise and make more efficient use of existing resources.
Didžiausią dėmesį reikia teikti tikslingesniam lėšų panaudojimui ir maksimaliam valstybių narių pastangų padidinimui, užtikrinant nuoseklesnę gynybos tyrimų sistemą, kuri suteiktų galimybę sumažinti dabartinę išlaidų fragmentaciją.
Indeed, providing better value for money, maximising the Member States' efforts, while ensuring a more coherent defence research framework capable of reducing the current spending fragmentation should be a primary priority.
Be to, tinkamas ir racionalesnis būsimos ESTP finansavimas turėtų būti sutelktas į tiriamąją ir taikomąją veiklą, nukreiptą į specifines saugumo pajėgumų reikmes – nereikėtų finansuoti „grynųjų“ mokslinių tyrimų arba produktų kūrimo.
Furthermore, realistic and rationalised funding for the future ESRP should focus on research and development activities that are oriented towards specific security capability needs, not funding "pure" research or product development.
Siekis sukurti veiksmingą politinę ir institucinę sistemą
Seeking an efficient political and institutional framework
Todėl kuriant nuoseklią institucinę sistemą, kuri remtų bendradarbiavimą ir veiksmingą Europos saugumo tyrimų koordinavimą, atitinkamos Sąjungos politikos sritys ir nauja Europos gynybos agentūra tapo svarbiausiais prioritetais.
Therefore, developing a coherent institutional framework that promotes cooperation and efficient coordination between European security research, the Union's relevant policies and the new European Defence Agency has become a key priority.
Reikia užtikrinti veiksmingą ir našų ESTP ir naujos Europos gynybos agentūros, veikiančios gynybos pajėgų derinimo, tobulinimo, mokslinių tyrimų, ginklų pirkimo ir ginkluotės srityje, bendradarbiavimą.
Effective and efficient liaison should be ensured between ESRP and the new European Defence Agency, acting in the field of harmonisation of defence capabilities, development, research, acquisition and armaments.
Kaip pabrėžiama EP 2003 m. lapkričio 20 d. rezoliucijoje
As underlined in the EP resolution dated 20 November 2003
P5_TA (2003) 0522. , reikia aiškiau apibūdinti agentūros veiklą saugumo tyrimų srityje ir jos darbo santykius su Europos saugumo tyrimų programa.
P5_TA(2003)0522 . , exact details and parameters of the Agency security research activities as well as its working relation with the European security research programme should be further clarified.
Jei, kaip buvo siūlyta, būtų įkurta „Europos saugumo tyrimų patariamoji taryba“, būtų galima spręsti pagrindines būsimos ESTP veiklos problemas.
The suggested setting up of a "European Security Research Advisory Board" should allow the main operational problems of the future ESRP to be addressed.
Patariamoji taryba turi, atsižvelgdama į Bendrijos veiksmus bei BUSP, įskaitant ESGP, misijas, nubrėžti strategines gaires ESTP tyrimų darbotvarkei parengti ir konsultuoti dėl jos įgyvendinimo principų ir mechanizmų.
In relation to Community action and CFSP missions, including ESDP, the Advisory Board should define strategic lines to prepare the research agenda of the ESRP as well as advise on the principles and mechanisms for its implementation.
Be to, siekiant atverti Europos pramonei galimybes, kad ši įgytų sąlyginį pranašumą, svarbu gerinti rinkos sąlygas ir pažangių mechanizmų atsiradimą, todėl reikia šiems pokyčiams pritarti ir juos aktyviai palaikyti.
In addition, the stimulation of market conditions and the introduction of innovative mechanisms to create opportunities for European industry to gain a comparative advantage are indeed crucial developments that should be welcomed and actively supported.
2004 m. rugsėjo 23 d. išleista Žalioji knyga dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje yra viena iš iniciatyvų, kuriomis siekiama būtino ir pažangaus labiau integruotos Europos gynybos rinkos įkūrimo.
The Green Paper on Defence Procurement launched on 23 September 2004 forms part of the initiatives contributing to the essential and progressive establishment of a more integrated European Defence Market.
Tačiau reikia atkreipti ypatingą dėmesį į saugumo tyrimų specifiką.
However, special attention should be paid to the specifics of security research.
Saugumo tyrimų ir gaminių kūrimo taikymas bei rinkos sąlygos, kuriomis yra finansuojami saugumo tyrimai ir gaminių kūrimas, aiškiai skiriasi.
The applications and market conditions under which security research and product developments are funded are manifestly different.
Būsimoje programoje turi būti užtikrintas šiai mokslinių tyrimų sričiai būdingų ypatumų paisymas nustatant intelektinės nuosavybės teisių (INS) normas, naudojimosi slapta informacija taisykles, slaptos informacijos apsaugą ir technologijų perdavimą.
The specifics defining this research area should be ensured in the future programme by the development of rules of Intellectual Property Rights (IPRs), treatment of classified information, protection of secure information and technology transfer.
Kaip buvo pirmiau pabrėžta, svarbiausias veiksnys, lemiantis visos ESTP sėkmę, yra aktyvus valstybių narių bei atskirų šalių ir Europos masto tiriamąją veiklą atliekančių institucijų bendradarbiavimas ir nuolatinis visų šios srities dalyvių – mokslinių tyrimų rėmėjų, vartotojų ir pramonės – dalyvavimas ir dialogas nuoseklioje ir darnioje sistemoje.
As previously underlined, a key factor ensuring the successful delivery of the overall ERSP is active cooperation between Member States, national and European research activities, as well as constant engagement and dialogue between all relevant actors - research sponsors, customers and industry - in a coherent and coordinated framework.
Reikia skatinti juos aktyviau bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, atsakingomis už pasaulinio arba regioninio saugumo klausimus, pvz., JT, ESBO, NATO ir visais jų tarptautiniais partneriais.
Closer cooperation with international organizations having responsibilities associated with global or regional security issues, such UN, OSCE, NATO and all its international partners, should be encouraged.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonė
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy
teikiamaUžsienio reikalų komitetui
for the Committee on Foreign Affairs
dėl saugumo tyrimų: tolesni žingsniai
on Security Research - The Next Steps
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ragina atsakingą Užsienio reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution: