natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. atkreipia dėmesį į būsto, esančios mažuose miestuose, specifiką; mano, kad jie traukia kaimo gyventojus ne tik siūlomomis darbo vietomis, bet ir tuo, kad miestuose sudaryta galimybė įgyti aukštesnį išsilavinimą ir kvalifikaciją, taip pat todėl, kad jie atitinka poreikius sveikatos ir kultūros srityje; pabrėžia, kad būtina palaikyti šį mažų miestų atliekamą vaidmenį, kadangi jis labai glaudžiai susijęs su kaimo vietovių restruktūrizacija, ypač sveikatos apsaugos paslaugų srityje, vidurinio mokslo, MVĮ plėtros, turizmo, balneoterapijos ir kt. srityse;
Points also to the specificity of housing issues within small towns; considers that the latter attract the rural population not only because of the jobs they offer but also because they offer the opportunity to acquire a higher level of education and qualifications and because they meet needs relating to health and culture; stresses the need to support the development of this role of small towns because it is closely connected to the restructuring of rural areas, in particular with regard to healthcare services, secondary education, the development of SMEs, tourism, health resorts and so on;
15. pabrėžia, kad, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, būsto problemos, kaip nacionalinis klausimas, turėtų būti svarstomos vietos lygmeniu ir kad tokiu atveju reikėtų teikti pagalbą vietos savivaldos institucijoms;
Emphasises that, with regard to the principle of subsidiarity, housing-related problems, as a national issue, should be dealt with predominantly at local level and from this perspective municipalities should be supported;
Reglamento Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, 11 straipsniu, įtraukti miestus į struktūrinių fondų, skirtų bendrai finansuoti remtinus miestų veiksmus, vadovaujantis veiksmų programomis, programavimą ir valdymą ir jiems pavesti įgyvendinimą;
Considers, furthermore, that taking an integrated approach will have a greater chance of success if it is taken by the local and regional authorities, which can provide an overall view, optimal coordination of the policies and measures implemented in the urban area and a long-term vision of the development of the urban area in question; accordingly, encourages the Member States, in accordance with Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, to involve cities in the programming and management of structural funding designed to co-finance urban actions that are eligible under the operational programmes, and to delegate implementation to them;
21. skatina didesnį finansinių srautų ir politikos sričių, darančių įtaką būstui, koordinavimą, ypač atsižvelgiant į FEDER remiamų veiksmų – JESSICA ir JEREMIE finansinių priemonių, savitarpio papildymą ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą ir kitas Bendrijos, valstybines, regionines ir vietos iniciatyvas būsto ir miesto atnaujinimo srityje, o svarbiausia, į istorinių miesto kvartalų gyvenamųjų namų modernizavimą ir renovaciją;
Encourages greater coordination of financial flows and policies affecting housing, in particular ensuring that the actions supported by the ERDF, the JESSICA and JEREMIE financial instruments, the Seventh Framework Programme for Research and the other Community, national, regional and local measures concerning housing and urban redevelopment are complementary, and specifically ensuring that residential buildings in historic city districts are modernised and renovated;
26. remia Komisijos pradėtą kampaniją, skatinančią tvarią energiją, kuria siekiama Europos piliečius supažindinti su vidaus vartojimo sumažėjimu; taip pat ragina Komisiją remti plačią informavimo kampaniją pagal energijos efektyvumo veiksmų planą;
Supports the Commission’s campaign for sustainable energy, which is aimed at making European citizens aware of the need to reduce domestic consumption; also encourages the Commission to promote a wide-ranging information campaign, as part of its energy efficiency action plan;
SAVE – daugiametė energetikos efektyvumo skatinimo programa. programą, norint skatinti ir skleisti atrinktus pavyzdinius projektus energetikos efektyvumo srityje;
SAVE - multiannual programme seeking to promote energy efficiency , in order to promote and disseminate the exemplary energy efficiency projects selected;
Komisiją kurti būstui skirtus teminius tinklus, panašius į įgyvendintuosius pagal programą URBACT; šiame kontekste susidomėjusi priima Komisijos iniciatyvą „Regionų ekonominiai pokyčiai“ ( COM(2006)0675 ) ir laukia šios iniciatyvos įgyvendinimo būdų;
Stresses the importance of exchanging best practices in housing policy and encourages the Commission to develop thematic networks for housing along the lines of those established under the URBACT programme; welcomes with interest, therefore, the Commission’s initiative ‘Regions for economic change’ ( COM(2006)0675 ) and awaits the submission of the implementing arrangements for this initiative;
35. skatina EIB ir Europos Komisiją įgyvendinti, vadovaujantis JEREMIE ir derinant su JESSICA iniciatyva, strategiją, skirtą skatinti sparčią pastatų srities plėtrą, daugiausia naujosiose valstybėse narėse, ir suteikti struktūrinę paramą būsto plėtrai ir mobilizuoti vietos ir regioninius išteklius miesto projektams;
Encourages the EIB Group and the Commission, under Jeremie and in synergy with the Jessica initiative, to establish a strategy for boosting the building sector, chiefly in the new Member States, which would constitute structural aid for developing housing and involve the mobilisation of local and regional resources geared to urban projects;
Nors Sutartimi Europos Sąjungai nėra suteikta specialioji kompetencija būsto srityje, daugelis Bendrijos politikos sričių (ypač aplinkos, energijos, transporto, socialinės politikos ar bendrą rinką skatinančių priemonių) įvairiose ES valstybėse narėse daro tiesioginę ar netiesioginę įtaką būsto sąlygoms.
Although the Treaty does not vest the European Union with any specific powers with regard to housing, a large number of Community policies (in particular those concerning the environment, energy, transport, social affairs and measures to benefit the common market) have a direct or indirect impact on housing conditions in the various EU Member States.
Taip pat pažymėtina, kad naujajame FEDER reglamente būstas naujosiose valstybėse narėse tapo remtinas daugeliu specialiųjų atvejų ( 7 straipsnio 2 dalis ir atsižvelgiant į 5 ir 6 dalis), todėl dalis atsakomybės šioje srityje yra perduota ES.
Nevertheless, the ERDF regulation for the period 2007-2013 has made housing eligible for funding in the new Member States in a number of cases set out in Article 7(2) and Recitals 5 and 6, thereby de facto giving some of the responsibility to the EU.
Būstas taip pat yra įtrauktas į išsamesnius svarstymus apie miestų patrauklumą, atsižvelgiant į galimą augimo stiprinimą ir darbo vietų kūrimą, taigi prisideda prie Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo.
Housing should also be seen from the wider perspective of the attractiveness of cities in terms of strengthening their growth and job creation potential, which thus also helps to implement the Lisbon Agenda.
Miestų indėlis į augimą ir užimtumą taip pat įvertintas Bendrijos sanglaudos strateginėse gairėse.
The contribution of cities to growth and employment has also been highlighted in the Community Strategic Guidelines on cohesion.
Europos Parlamentas šiuo klausimu daugelyje rezoliucijų
The European Parliament has expressed its views on this matter in a number of resolutions
Europos Parlamento rezoliucija dėl teminės miesto aplinkos strategijos ( 2006/2061(INI) ) ir Europos Parlamento rezoliucija dėl miesto dimensijos plėtros kontekste ( 2004/2258(INI) ). yra pasisakęs už konkrečias priemones, skatinančias miesto aplinkos plėtrą ir didesnės atsakomybės perdavimą vietos sprendimus priimantiems asmenims, kuriems, norint pagerinti miestų kasdienybę, tektų nustatyti miesto valdymo ir transporto planus.
European Parliament resolution on the thematic strategy on the urban environment ( 2006/2061(INI) ) and European Parliament resolution on the urban dimension in the context of enlargement ( 2004/2258(INI) ). , advocating practical measures to boost the development of the urban environment and a greater sense of responsibility on the part of the local decision-makers responsible for drawing up management and urban transport plans to improve quality of life in their cities.
Galiausiai Europos būsto chartijoje, kurią 2006 m. balandžio 26 d. priėmė Europos Parlamento tarpfrakcinė grupė miestų apgyvendinimo klausimais, būstas apibrėžiamas kaip pirminio būtinumo turtas, pagrindinė socialinė teisė, sudaranti Europos socialinio modelio pagrindą ir žmogiškojo orumo grandį.
Furthermore, the European Housing Charter, adopted by the 'URBAN-Housing' Intergroup of the European Parliament on 26 April 2006, defines housing as a staple part of life, a fundamental social right underpinning the European social model and a source of human dignity.
Šioje plotmėje svarbu nustatyti veiksnius, darančius įtaką būstui, siekiant įgyvendinti „socialiai atsakingą“ politiką ir padaryti būstą prieinamą visiems.
We must therefore identify those factors which have an impact on housing, in order to implement a 'socially responsible' policy and make housing accessible to all.
Tai susiję su veiksmais erdvinės segregacijos ir „getų“ plitimo reiškiniams išspręsti ir atsaku į socialinius ekonominius iššūkius, kylančius dėl gyventojų senėjimo, tuo pačiu metu nagrinėjant būsto problemą platesnėje tvaraus miestų vystymosi perspektyvoje.
We have to find a solution to the problems of spatial segregation and 'ghettoisation' and meet the social and economic challenges relating to the ageing population, whilst placing housing in the broader context of the sustainable development of towns and cities.
Šiame pranešime siūloma pagrindinį dėmesį skirti būstui, atsižvelgiant į tris pagrindines ašis:
This report seeks to focus the housing debate on three key issues:
Socialinė dimensija
Social dimension
Padoraus būsto prieinama kaina, Europos būsto chartijoje laikomo pagrindine teise, stygius daro tiesioginę įtaką piliečių gyvenimui, riboja jų socialinio įtraukimo galimybę ir jų studijų, profesinio mokymo ir tobulėjimo pasirinkimą.
The lack of decent housing at affordable prices, when housing is considered to be a fundamental right by the European Housing Charter, directly affects the lives of citizens, restricting their options for social integration and their choices in education, training and professional development.
Tai savo ruožtu daro įtaką konkurencingumui, užimtumui ir ekonomikos plėtrai apskritai.
This, in turn, has an impact on competitiveness, employment and economic development in general.
Pastarąjį dešimtmetį būsto kainos nuolat augo beveik visose ES šalyse.
Over the past ten years, housing prices have constantly increased in nearly all EU countries.
Šis augimas sukėlė mažesnį namų ūkių gebėjimą suvartoti kitų prekių, o tai ilgainiui sudaro kliūtį tvariam augimui.
This rise has led to a reduction in families’ capacity to consume other goods, which, in the long term, curbs sustainable growth.
Būsto prieinamumo ir jo kokybės problemos sukelia socialinės segregacijos problemas: neturtingesni asmenys lieka ir toliau telkiasi probleminiuose rajonuose, o turtingesni keliasi į kitus rajonus.
In particular, problems relating to housing accessibility and quality cause problems of social segregation – the most underprivileged continue flocking to problematic areas, while the better-off move to other areas.
Į šią plotmę taip pat įtraukiamos benamių problema, migrantų, atvykusių tiek iš kitų Europos Sąjungos regionų, tiek iš trečiųjų šalių, socialinio įtraukimo problemos ir priemiesčių problema, kuri daugelio valstybių narių miestuose reiškiasi pakartotiniais smurto protrūkiais.
They are also a contributory factor to homelessness and problems relating to the social integration of migrants from both other regions of the EU and non-member states, not to mention the problem of the suburbs, which manifests itself in repeated violent upsurges in the cities of several Member States.
Atsižvelgiant į šį kontekstą, kultūra gali būti vertinga priemonė skirtingų bendruomenių, sudarančių miestus ir jų priemiesčius, integracijai palengvinti.
In this context, culture can be a precious tool for encouraging the integration of the various communities which make up the cities and their suburbs.
Kultūros centrų kūrimas ar rajonų bendradarbiavimo projektų įgyvendinimas taip pat gali leisti užmegzti kultūrų dialogą, ypač tuose miestuose ir rajonuose, kur imigrantų santalka yra didelė, ir ten, kur ypač ryškios integracijos problemos.
The establishment of cultural centres or the implementation of cooperation projects between districts can thus foster intercultural dialogue, especially in the cities and suburbs with a high concentration of immigrants and in areas where integration problems are more marked.
Todėl svarbu kultūrinę veiklą įtraukti į integruotą miesto planavimo ir atgaivinimo metodą.
It is therefore important to include cultural activities in an integrated approach to planning and urban regeneration.
Socialinė atskirtis yra priešinga Europos socialiniam modeliui, kuriuo kiekvienam piliečiui suteikiamos ateities perspektyvos.
Social exclusion runs counter to the European social model, which is supposed to offer all citizens future prospects.
Todėl būtina užtikrinti kuo didesnę socialinę sanglaudą ir ypač palengvinti jaunimo ir pagyvenusių asmenų įtraukimą.
We therefore need to ensure greater social cohesion and encourage, in particular, the integration of the young and the elderly.
Tai įtraukiama į istorinio centro ir pakraščių, turtingų ir neturtingų rajonų, miesto ir užmiesčio teritorijos santykių pervertinimo planą.
A key aspect of this is also to improve the relationship between historic centres and suburbs, between wealthy and underprivileged areas, between urban territory and the hinterland.
Taip pat pažymėtina, kad būsto sritis yra svarbus užimtumo šaltinis tiek pačios statybos srityje, tiek ir atnaujinimo, planavimo, artimų paslaugų ir finansinių paslaugų srityse.
Moreover, the housing sector in itself is an importance source of employment in the field of construction, but also of renovation, conversion and local and financial services.
Aplinkos ir energetikos dimensija
Environmental and energy dimension
Miesto būsto vystymo strategija yra platesnės bendrosios miesto vystymo strategijos dalis.
The development strategy for urban housing should be seen against the wider background of a general urban development strategy.
Skurdą dažnai didina energetikos problemos.
This impoverishment is often exacerbated by energy problems.
Kylančios energijos kainos daro eksploataciją racionalesnę (priemonių ir technologijų, skatinančių energijos taupymą ir tvarios energijos naudojimą, naujų energijos šaltinių vystymas), bet mažos pajamos, padidėjusios energijos kainos ir neadekvačios šildymo ir izoliacijos sistemos sukelia kuro lemiamą skurdą (angl. fuel poverty
Although growing energy prices may result in a rationalisation of use (the establishment of measures and technologies to help save energy and the introduction of sustainable energy, development of new energy sources, etc.), the combination of low income, high energy prices and inadequate heating and insulation systems result in 'fuel poverty'
Apie skurdą dėl kuro kalbama tada, kai daugiau kaip 10 proc. pajamų skiriama sąskaitoms už energiją apmokėti. ir energetinės atskirties reiškinius.
'Fuel poverty' is when more than 10% of income is devoted to paying energy bills. and energy exclusion.
Svarbu atsižvelgti į tai, kad būsto srityje galima sutaupyti daugiausia energijos – manoma, kad 27 proc. sunaudoto energijos kiekio, kaip yra pabrėžusi Europos Komisija savo energijos veiksmų plane.
It is important to consider that the greatest potential for energy savings can be found in the housing sector, where this potential is estimated at 27% of energy used, as pointed out by the Commission in its energy action plan.
Taip pat pažymėtina miesto aplinkos įtaka miestų sąlygoms.
We should also consider the impact of the urban sprawl on the condition of cities.
Miestų centrų atsisakymas ir plėtimasis į pakraščius sukelia daugelį organizacinių problemų, pirmiausia veikiančių transportą (visuomeninio transporto spūstys, priklausomybė nuo nuosavų automobilių), aplinkos apsaugą (padidėjęs energijos suvartojimas, asmeninių automobilių sukeltas užterštumas) ir galimybę gauti paslaugas, o tai daro įtaką miesto ir jo gyventojų socialinei ir ekonominei padėčiai.
The abandonment of city centres and peri-urbanisation are causing numerous organisational problems which affect, amongst others, transport (congestion of public transport, dependence on private cars), environmental protection (increased energy consumption, pollution caused by individual cars) and accessibility of services; all this has an impact on the social and economic situation of the city and its inhabitants.
Būsto patrauklumas lemia veiksmingų, nebrangių ir funkcionalių transporto priemonių, leidžiančių pasiekti gyvenimo ir darbo vietas, poreikį.
To make housing attractive, it is first necessary to have efficient, cheap and functional means of transport linking homes to workplaces.
Todėl būtina gyventojams pasiūlyti transporto priemones, kurios pakeistų nuosavą automobilį.
We therefore need to offer the entire population means of transport which replace private cars.
Be to, esminę reikšmę turi geras paslaugų (ypač socialinių, sveikatos, mokymo, prekybos ir viešojo administravimo) prieinamumas gyvenamosiose vietose.
Moreover, it is essential for housing to have easy access to services (especially with regard to health and social affairs, training, shops and public authorities).
Šia prasme didžiausią dėmesį reikėtų skirti neturtingiems rajonams, kuriuose teikiama nedaug artimų paslaugų ir kurių prastas susisiekimas su labiau nutolusiais paslaugomų teikimo punktais.
Special attention should therefore be paid to underprivileged areas which often have few local services and are badly linked to more distant services.
Viešųjų erdvių atnaujinimas gali, pvz., leisti užkirsti kelią teisės pažeidimams ir užtikrinti didesnį saugumą.
The renovation of public areas can, for example, prevent delinquency and provide greater security.
Norint įgyvendinti tokias politikos sritis būtina turėti tinkamą informaciją ir statistinius duomenis, leidžiančius geriau pritaikyti vykdomos politikos sritis.
In order to implement such policies, we need to have quality information and statistics so that the relevant policies can be better targeted.
Taip pat reikia pabrėžti elektros ir dujų bei vandens ir nuotekų paskirstymo infrastruktūros saugumo svarbą, tiek teisės gauti šias paslaugas, tiek ir esamų saugumo sistemų ir naudojamų rekonstrukcijos technologijų srityje.
The importance of the safety of the electricity and gas distribution infrastructure and the water and sewerage systems should also be stressed, with regard to both access, the safety of existing systems and the upgrading technologies used.
Tai pirmiausia taikoma naujoms Centrinės ir Rytų Europos valstybėms narėms, kur pastatus daugeliu atvejų reikia rekonstruoti laikantis galiojančių saugos taisyklių.
This is particularly important in the new Member States of Central and Eastern Europe, where in most cases housing needs to be brought up to existing safety standards.
Koordinavimo dimensija
Coordination dimension
Atsižvelgiant į šį kontekstą, kai skirtingos problemos susikerta ir persipina, būtina priimti integruotą metodą, tvirtai pagrįstą subsidiarumo ir artumo principais; tokiu būdu būtų užtikrintas skirtingų elementų, turinčių lemiamą reikšmę gyvenimo kokybei ir miestų aplinkos patrauklumui užtikrinti, įgyvendinamas tuo pačiu metu, laikantis bendros ir dalyvavimo metodikos pagal Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkę.
Given that the various problems are intertwined and pervasive, we therefore need to take an integrated approach, albeit one that is deeply rooted in the principles of subsidiarity and proximity, to ensure that different key factors are introduced simultaneously in order to provide quality of life in urban environments and make them more attractive; this should be done by using a common participative methodology in accordance with the Lisbon/Göteborg agenda.
Vietos valdžios institucijos gali lengviau įgyvendinti tokį metodą; jos gali užtikrinti bendrą viziją, optimalų politikos sričių ir aglomeracijoje įgyvendinimų iniciatyvų koordinavimą ir miesto ilgalaikės plėtros viziją.
Such an approach can be better adopted by the local authorities, which can provide an overall view, optimal coordination of the policies and measures implemented in the urban area and a long-term vision of development in the town/city.
Siekiant paremti šį metodą, būtina įgyvendinti horizontalųjį (tarp visų su būstu susijusių Bendrijos politikos sričių), vertikalųjį (tarp subjektų, su būstu susijusių įvairiais lygmenimis – Europos, valstybiniu, vietos) ir mišrųjį (tarp valstybės valdžios institucijų, socialinių ekonominių subjektų ir pilietinės visuomenės) koordinavimą.
In order to support this approach, the following types of coordination need to be implemented: horizontal (between all housing-related Community policies), vertical (between those dealing with housing at various levels – European, national and local) and mixed (between the public authorities, social and economic interest groups and civil society).
Be to, miestai, regionai ir valstybės narės privalo turėti keitimosi patirtimi ir gerąja praktika mechanizmą būsto politikos srityse, laikydamiesi URBACT programos, šiuo metu apimančios 17 teminių tinklų ir daugelį darbo grupių, nurodymų.
In addition, the cities, regions and Member States should have a mechanism whereby they can exchange experiences and best practices with regard to housing policy, based on the lessons learned from the URBACT programme, which now includes 17 thematic networks and several working groups.
Reikia ypač įvertinti ir skleisti gerąją praktiką, kurią įgyvendina valstybinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, siekiant konkrečiai vystyti anksčiau minėtą strategiją, atsižvelgiant į skirtingus nuorodos kontekstus.
In particular, we should promote and disseminate the best practices implemented by the national, regional and local authorities in order put the above-mentioned strategy into practice, whilst taking into account the different reference backgrounds.
Šis mechanizmas leis įdiegti nuolatinio mokymosi ciklą ir bus vienas iš pagrindinių pridėtinės vertės šaltinių Europos lygmeniu.
This mechanism will help to establish a cycle of lifelong learning and is an essential way in which Europe can provide added value.
Nepaisant to, atsižvelgiant į dalyko sudėtingumą ir poreikį planuoti ir įgyvendinti integruotą metodą vietos lygmeniu, Bendrijos indėlio pridėtinė vertė, palyginti su valstybine, regionine ir vietos kompetencija, – nesiimti teisės aktų leidybos veiksmų, neatitinkančių miesto poreikių ir situacijų įvairovės, tačiau įgyvendinti paramos sistemą keičiantis ir perduodant gerąją praktiką tarp valstybių narių.
However, given the complexity of the subject and the need to plan and to take an integrated approach at the local level, the added value and contribution the EU could provide in comparison with the national, regional and local authorities would not be to take legislative action, which might not meet the different needs of the cities, but rather to establish a support system for the exchange and transfer of best practices between the Member States.
Būstas ir regioninė politika.
Housing and regional policy
dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 m.
on combating HIV/AIDS within the European Union and in the neighbouring countries, 2006-2009
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto NUOMONĖ.......16
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 16