natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. nurodo, kad mergaičių ir moterų švietimas ir mokymas yra žmogaus teisė ir pagrindinė visiško naudojimosi visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis dalis;
Points out that education and training of girls and women is a human right and an essential element for the full enjoyment of all other social, economic, cultural and political rights;
4. džiaugiasi dėl to, kad pagal JT Tūkstantmečio projektą buvo imtasi kelių praktinių priemonių siekiant sumažinti lyčių nelygybę siekiant išsilavinimo ir kad valstybėse narėse atvirai diskutuojama dėl vienodų abiejų lyčių galimybių siekti išsilavinimo;
Welcomes the fact that several practical steps have been taken as part of the UN Millennium Project to reduce gender inequality in terms of access to education and that the issue of equal access to education for both sexes is being debated openly in the Member States;
6. džiaugiasi Komisijos 2000 m. paskelbtu pranešimu dėl švietimo mokyklose kokybės, kuriame analizuojama 16 rodiklių, įskaitant galimybę siekti išsilavinimo lyties požiūriu;
Welcomes the Commission’s report on the quality of school education, published in 2000, which analyses 16 indicators, including access to education from the point of view of gender;
9. ragina valstybes nares sudaryti sąlygas moterims ir vyrams, prižiūrintiems vaikus, ir tėvams, kurie dėl motinystės ar tėvystės nutraukė kvalifikacijos įgijimą, įgyti išsilavinimą;
Calls on the Member States to facilitate access to education for women and men who are looking after children and for parents who have interrupted the process of obtaining a qualification to have children;
15. ragina valstybes nares stiprinti mokytojų moterų padėtį aukštesniuose švietimo sistemos ir sprendimų švietimo klausimais priėmimo lygmenimis, kuriuose vis dar daugumą sudaro vyrai;
Urges the Member States to strengthen the position of female teachers at higher levels of the education system and centres of decision-making on educational issues, where their male colleagues are still in the majority;
20. siūlo valstybėms narėms pritaikyti studijas dirbančių jaunų žmonių ir žmonių, o ypač merginų ir moterų, kurios rūpinasi mažais vaikais ar yra motinystės atostogose, poreikiams; mano, kad panaudojant dabartines technines galimybes galima rasti atitinkamą išeitį;
Recommends to the Member States that they adapt their study programmes to the needs of young people with jobs, and to those of people, particularly girls and women , caring for small children or on maternity leave; considers that current technical possibilities make it possible for appropriate solutions to be found;
23. siūlo valstybėms narėms pasinaudoti lyčių lygybės aspektų įvertinimo sudarant biudžetus priemone ir taip kompensuoti neteisybę lyčių požiūriu, pirmiausia naudą teikiant švietimo sričiai;
Proposes that the Member States make use of the gender budgeting instrument in their budget and thereby compensate for gender-specific injustices, which will benefit the field of education above all;
26. ragina valstybes nares skatinti žiniasklaidą teigiamai pristatyti lyčių kategorijas ir pateikti pagarbos vertą moterų ir vyrų įvaizdį, kuriame nebūtų išankstinių ar iškreipiančių nuostatų, kuriomis viena ar kita lytis būtų menkinama ar nuvertinama;
Calls on the Member States to encourage the positive presentation of gender categories in the media by putting forward a dignified image of women and men, free from prejudiced and distorted concepts that end up detracting from or undervaluing one or both of the sexes;
29. siūlo valstybėms narėms rengti lankstesnes suaugusiųjų švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programas, kad dirbančios moterys ir motinos galėtų tęsti savo mokslus pagal jų dienotvarkes atitinkančias programas, taip suteikiant moterims daugiau galimybių siekti išsilavinimo ir dalyvauti alternatyviose švietimo programose, kad jos galėtų tapti labiau nepriklausomos ir reikšmingai dalyvauti visuomenės gyvenime, toliau skatinant lyčių lygybę;
Recommends that the Member States develop more flexible adult education and lifelong learning programmes so that working women and mothers are able to continue their education in programmes that fit in with their schedules, thus allowing women to have increased access to education and the opportunity to participate in alternative educational programmes so that they may become more independent and are able to participate meaningfully in society, further promoting gender equality;
Europos Sąjungos plėtra apima ne tik socialinį, kultūrinį ir ekonominį aspektus, bet ir sudaro sunkumų sprendžiant lyčių lygybės problemas įvairiuose Europos regionuose.
The enlargement of the European Union not only has social, cultural and economic aspects, but also poses a challenge in terms of resolving the problems of gender inequality in the various regions of Europe.
Šie klausimai aiškiai nurodyti tarp Lisabonos strategijos prioritetų.
These issues feature among the priorities of the Lisbon strategy.
Savo pranešime sutelkiu dėmesį į išsilavinimo įgijimo vertę ir išsilavinimo raidą visą gyvenimą siekiant realizuoti savo gebėjimus visuomenėje.
In my report I focus on the value of obtaining an education and of deepening it throughout one’s life in order to fulfil one’s potential in society.
Nors seniai žinoma, kad moterys ir merginos ne mažiau gabios nei vyrai ir berniukai įgyjant išsilavinimą, esama daugelio priežasčių, kodėl moterys ir merginos turi mažiau galimybių siekti išsilavinimo, ypač aukštojo, ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi.
Although it has long been proven that women and girls are no less capable than men and boys in the field of education, there are a number of reasons why women and girls are at a disadvantage in terms of access to education, particularly to higher education and to life-long learning.
Šios priežastys dažnai vertinamos kaip natūralios ir susijusios su moters prigimtimi.
These reasons are often considered to be natural and relate to women’s biological make-up.
Vis dėlto Europos visuomenė yra pakankamai kultūriniu ir ekonominiu požiūriu išsivysčiusi, kad galėtų labai sumažinti, jei ne panaikinti objektyvias kliūtis, nulemtas moters biologinio ir šeimos vaidmens, jau neminint kliūčių, kurių sudaroma dėl giliai įsišaknijusių tradicijų ir išankstinių nuostatų dėl religijos ar lyties.
However, European society is sufficiently culturally and economically developed that it has measures available to it that could diminish significantly, or indeed eliminate, the objective obstacles created by women’s biological and family role, not to mention the obstacles created by deep-rooted tradition and religious or gender-based prejudices.
A. Pagrindinė informacija apie moterų ir merginų padėtį siekiant išsilavinimo
A. Basic information on the situation concerning the access to education of young women and girls
Atsižvelgiant į lygias abiejų lyčių galimybes, esama septynių pagrindinių veiksnių, dėl kurių randasi moterų ir merginų diskriminacija siekiant išsilavinimo: 1) ekonominės aplinkybės, kai socialiai nuskriaustose šeimose teikiama pirmenybė berniukų išsilavinimui; 2) lytimis pagrįstas išankstinis nusiteikimas renkantis studijų sritį; 3) lytimis grindžiamos objektyvios priežastys, mažinančios galimybę užbaigti mokslus; 4) lytimis grindžiamos priežastys, neleidžiančios jaunoms moterims kelti kvalifikacijos lygį įgyjant aukštąjį išsilavinimą; 5) visuomenės išankstinis nusiteikimas prieš išsilavinusias moteris; 6) žemesnis moterų, turinčių aukštąjį išsilavinimą, profesinio pripažinimo lygis; 7) kai kuriose šalyse – religiniai prietarai, užkertantys moterims kelią realizuoti savo gebėjimus visuomenėje; 8) sunkumai, susiję su merginų ar jaunų moterų iš imigrantų grupių ar etninių ar tautinių mažumų galimybėmis siekti išsilavinimo.
In terms of equal opportunities for both genders, there are seven main factors that give rise to discrimination against young women and girls in terms of access to education: (1) economic considerations in socially disadvantaged families favouring education for boys; (2) gender-based prejudices in the choice of field of study; (3) objective gender-based reasons hindering the completion of studies; (4) gender-based reasons preventing young women from raising their level of qualification through further study; (5) society’s prejudices against educated women; (6) a lower level of professional recognition of women with higher education; (7) religious prejudices preventing women from fulfilling their potential in society in certain countries; (8) difficulties concerning access to education for girls and young women from immigrant backgrounds or belonging to ethnic or national minorities.
2004 m. aštuonios iš dešimties merginų, studijavusių auštojo mokslo ES valstybių narių įstaigose, baigė savo mokslus.
In 2004, eight out of ten girls studying at higher education establishments in EU Member States completed their studies.
Tačiau merginų ir moterų, tęsiančių mokslus ar siekiančių akademinės karjeros, dalis mažėja.
However, the proportion of girls and young women continuing their education or engaged in academic careers decreases.
Atsižvelgiant į tai, kad universitetinio lygio išsilavinimą turinčių moterų ir vyrų santykis yra 59 proc. ir 41 proc., moterų, turinčių daktaro laipsnį, yra tik 43 proc., ir vos 15 proc. turi profesoriaus titulą.
Whereas the proportion of women to men in university-level education is 59 % to 41 %, only 43 % of those awarded doctoral titles, and a mere 15 % of those awarded professorial titles, are women.
Šie skaičiai rodo žymią lyčių nelygybę visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje.
These figures demonstrate the marked inequality between the sexes in terms of life-long learning.
Panaši padėtis ir pabaigusių universitetines studijas, taip pat moterų, siekiančių tolesnio išsilavinimo, nepriklausančių akademinei sričiai, o tai patvirtina, kad abu reiškiniai turi tas pačias priežastis, kylančias dėl užsitęsusios lyčių nelygybės.
A similar situation exists after the completion of university studies in the area of continued education for women outside the academic sphere, confirming that both phenomena have the same causes, which are rooted in longstanding gender inequality.
Tarp „natūralių“ priežasčių, dėl kurių ribojamos moterų galimybės siekti aukštojo išsilavinimo, akademinės kvalifikacijos ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi, yra buvimas motina ir šeimos turėjimas.
The ‘natural’ reasons limiting women’s access to higher education, to academic qualifications and to life-long learning include being a mother and having a family.
Šių dviejų veiksnių vertinimas kaip objektyvių kliūčių – tai įprastas neteisingas lygių galimybių supratimas beveik visose valstybėse narėse, ir tai iš tiesų yra pasaulinis reiškinys.
Viewing these two assets as objective obstacles is a traditional misunderstanding in equal opportunities, which applies in almost all EU Member States and is indeed a worldwide phenomenon.
Be to, toks požiūris būdingas ir vyrams, ir moterims.
Moreover, this view is shared equally by both men and women.
Kai kuriais atvejais rūpinimasis vaikais ir šeima yra veiksnys, mažinantis moterų suinteresuotumą tęsti mokymosi procesą.
Caring for children and for a family in some cases has the effect of lowering women’s interest in continuing the education process.
Daugelis moterų, padariusių mokymosi pertrauką dėl motinystės, vėliau atsisako minties tęsti mokymąsi.
Many women who interrupt their studies when they have children abandon the idea of continuing their education altogether.
Nepaisant ES politikos, kuria siekiama pagerinti šeimų socialinę padėtį, vis dar didelis procentas šeimų, dėl kurių padėties jų vaikams atimama galimybė siekti aukštojo išsilavinimo.
Despite EU policy that strives to improve the social situation of families, there remains a large percentage of families whose situations rule out the possibility of providing their children with higher education.
Gaila, tačiau ne visada galima ištaisyti šią nepalankią socialinę padėtį naudojantis valstybės parama ar ES fondais stipendijų, subsidijų, paskolų ar kitų formų pagalba.
Sadly, it is not always possible to find a solution to social handicaps through state aid or from EU funding in the form of scholarships, grants, loans and other types of support.
Socialiai nuskriaustose šeimose vyrauja nuomonė, kad išsilavinimas yra prabanga, kurios jos negali sau leisti.
The opinion persists among socially disadvantaged families that education is a luxury that they cannot afford.
Laikantis tradicinių išankstinių nuostatų dėl abiejų lyčių, dažnai pirmenybė teikiama berniukams, o ne mergaitėms.
In keeping with traditional prejudices towards both sexes, boys are often given preference over girls.
Renkantis mokymosi sritį dėl daugybės prietarų apie „natūralius“ abiejų lyčių gebėjimus, manoma, kad berniukai labiau už mergaites gabūs techniniams dalykams.
When it comes to choosing a field of study, there are a number of established prejudices relating to the ‘natural’ dispositions of both sexes, according to which boys and men are generally more technically minded than girls.
Taigi vis dar yra sričių, kuriose viena lytis dominuoja kitos atžvilgiu.
That being the case, there are still certain areas of study in which one gender predominates to the detriment of the other.
Šis požiūris taip pat lemia vėlesnį profesinį pasirinkimą, nes vis dar egzistuoja stereotipai, nusakantys, kokios profesijos išskirtinai tinkamos vyrams ir kokios – moterims.
This viewpoint also affects the subsequent choice of employment because there are still a number of stereotypes as to what are ‘appropriate’ jobs for men and women alike.
Prie šito dar prisideda labai paplitusi nuomonė, kad „tipinės“ moteriškos profesijos yra blogiau apmokamos.
In addition, there is a widespread belief that ‘typical’ women’s jobs are worse paid.
Šis stereotipas siejamas su tokiomis profesijomis, kaip antai medicinos sesers ar pradinės arba vidurinės mokyklos mokytojos.
This stereotype concerns professions such as nurse or primary- or secondary-school teacher.
Tokios lyčių nelygybės pasitaiko daugelyje profesijų.
Many professions are subject to gender inequality of this kind.
Atsižvelgiant į moterų išsilavinimą, didelė diskriminacijos problema yra išsilavinusių ir kvalifikuotų moterų užimama pozicija profesinėje aplinkoje.
One major problem that discriminates against women and girls in education is the position of educated and qualified women in the professional environment.
Darbo vietoje vyrai į moteris žvelgia kaip į potencialią grėsmę, galinčią išstumti juos iš lyderio padėties.
In the workplace, women who are qualified to fill a management role are seen by men as a potential threat.
Tai taip pat susiję su tradiciniu vyro, kaip daugiau uždirbančio šeimos maitintojo, suvokimu.
This is also related to the traditional conception of men as breadwinners, and as such as earning more.
Į moterį, siekiančią aukštesnės pozicijos profesinėje aplinkoje, ir todėl didesnio užmokesčio, žvelgiama kaip į laužančią taisykles ir atimančią iš vyrų galimybes.
A woman aspiring to a higher position in a professional environment, and therefore to higher pay, is someone who is breaking the rules and taking resources away from men.
Panaši problema yra ir išsilavinusios moters, kuriai sekasi, padėtis šeimoje.
A similar problem is the position of educated and successful women in families.
Šioje srityje taip pat dažnai nugali nuomonė, kad iš dviejų partnerių geriau sekasi vyrui.
In this area, too, the opinion often prevails that the man is the more successful of the two partners.
Net ir dauguma moterų šį modelį priima kaip įprastą ir siekia išvengti problemų.
Even for many women this model is taken to be natural, and women themselves are keen to avoid problems.
Tokie partnerių nesutarimai, dažnai užmaskuota forma, būna svarbi santykių žlugimo priežastis.
Disagreements of this kind between partners can be an often hidden, and therefore all the more serious, reason for a breakdown in relations.
Moteris atsiduria sunkioje padėtyje, dėl kurios dažnai ryžtasi atsisakyti savo karjeros ir aukštojo išsilavinimo.
Women find themselves in a difficult situation, which they often resolve by giving up on having a career and on further education.
Nors jaunoms moterims ar merginoms, siekiančioms išsilavinimo, ir nėra teisinių suvaržymų ES valstybėse narėse, kliūčių iškyla ten, kur įtaką daro religinės tradicijos ir dogmatiški postulatai, arba ten, kur abi lytys nevienodai interpretuoja įsišaknijusias tradicijas .
Even though there is no legal restriction in EU Member States on young women’s and girls’ access to education, obstacles arise where there are religious traditions and dogmatic postulates, or where traditional inequality between the sexes is more deeply ingrained.
Toks požiūris ypač akivaizdus Europos kaimo vietovėse, regionuose, kuriuose stiprūs religiniai įsitikinimai, ir šalyse, kuriose lygių galimybių klausimui skiriama per mažai dėmesio.
These aspects are particularly marked in rural areas of Europe, in regions with strong religious feeling and in countries where the question of equal opportunities has yet to be paid sufficient attention.
Studentų judumas yra vienas iš išsilavinimo galimybes ribojančių veiksnių.
One of the factors that restrict access to education is student mobility.
Daugelyje Europos šalių merginoms ir jaunoms moterims vis dar sunku taip pat laisvai, kaip vaikinams ar vyrams, vienoms keliauti.
In many European countries it is still difficult for women and girls to travel alone in society as freely as boys and men.
Į moteris ir merginas gali būti žiūrima kaip į seksualinius objektus arba jos gali tapti smurto aukomis.
Women and girls can be viewed as an object of sexual interest or can be the victims of violence.
Merginų ir jaunų moterų iš imigrantų grupių ar etninių ar tautinių mažumų galimybės siekti išsilavinimo yra ribotos.
Access to education for girls and young women from immigrant groups or members of ethnic or national minorities is limited.
Taip dažnai atsitinka, kadangi daugelyje švietimo įstaigų mokymasis tų grupių kalbomis yra kiekybiniu požiūriu ribojamas ir todėl tai nelaikoma tiesiogine diskriminacija.
This fact is very often the result of quantitative factors relating to the number of educational establishments offering education in the languages of those groups and therefore is not evidence of direct discrimination.
Tačiau jeigu šioms grupėms priklausantys žmonės mokyklose yra mokomi svetima kalba, jie atsiduria nepalankioje padėtyje dėl kalbinių priežasčių.
However, people from these groups are at a certain disadvantage for linguistic reasons if they are taught at schools that use what for them is a foreign language.
Tai ypač opi problema romų tautybės žmonėms tam tikrose valstybėse narėse, nes romų švietimo sistemos nėra, ir romų vaikai turi mokytis kita nei gimtąja kalba.
This is a particular problem for the Roma population in certain EU Member States, given that, in the absence of a Roma education system, Roma children must learn in a language other than their own.
B. Bendrijos politika, susijusi su jaunų moterų ir merginų, siekiančių gauti išsilavinimą, diskriminacija
B. Community policy on discrimination against young women and girls in terms of their access to education
Vyrų ir moterų lygybės principas yra pagrindinis Bendrijos principas, nustatytas Sutarties 2 straipsnyje bei 3 straipsnio 2 dalyje ir išaiškintas Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimuose.
The principle of equality between men and women is a fundamental principle of Community law, laid down in Article 2 and Article 3(2) of the Treaty and clarified by the case-law of the European Court of Justice.
Pagal Sutartį vyrų ir moterų lygybė yra vienas iš ypatingų Bendrijos užduočių ir tikslų, ir Bendrija aktyviai skatina šią lygybę visose Bendrijos veiklos srityse.
Under the Treaty, equality between men and women is one of the Community’s specific tasks and objectives, and the Community is actively to promote such equality in all fields of Community action.
Komisija, be kitų dokumentų, išleido 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gaires, kurių 5 skyriuje yra nuoroda į lyčių stereotipų pašalinimą švietimo, mokymo ir kultūros srityse.
Amongst other documents, the Commission has published a ‘Roadmap for equality between women 2006 – 2010’, chapter 5 of which includes reference to the elimination of gender stereotypes in education, training and culture.
Dokumente nurodoma, kad ES valstybėse narėse lygių galimybių darbe klausimu toliau linkstama nepaisyti įsišaknijusių stereotipų.
The document indicates that, in EU Member States, the trend of overcoming common stereotypes in the area of equal opportunities at work is continuing.
Pagal šį pranešimą ES politikoje privaloma atkreipti dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į merginų bei jaunų moterų diskriminaciją švietimo srityje, su lyčių stereotipais reikia pradėti kovą nuo vaikystės.
EU policy, according to the report, must take into account the fact that gender stereotypes should be combated from an early age, including as regards discrimination of girls and young women in education.
Taigi lygių galimybių politika pradedama įgyvendinti mokyklos aplinkoje ir skleidžiama šeimose.
Equal opportunities policy must therefore start in the school environment and family upbringing.
Siekiant šio tikslo turėtų būti pritaikytas mokytojų ir švietimo darbuotojų mokymas pedagogikos ir kituose fakultetuose.
The training of teachers and education workers at teacher-training and other faculties should be adapted to this end.
Ruošiant būsimus pedagogus profesiniam gyvenimui, ypač didelį dėmesį reikia skirti lyties klausimams.
In preparing future teachers for professional life, greater emphasis should be placed on gender issues.
Švietimo ir mokymo sistema privalo suteikti jaunimui, neatsižvelgiant į lytį, atitinkamą ir harmoningą išsilavinimą, į lyties klausimą taip pat turi būti atsižvelgiama sudarant turinį ir rengiant vadovėlius visose mokymo įstaigose ir pagal visas programas.
The education and training system must provide young people with appropriate and balanced education regardless of gender, and the issue of gender should also be reflected in how content is structured and in the design of textbooks in all types of schools and curricula.
Šiame pranešime daugiausia dėmesio skiriama labiausiai pastebimiems jaunų moterų ir merginų, siekiančių išsilavinimo, diskriminacijos aspektams.
This report concentrates on the most visible aspects of possible discrimination against girls and young women in terms of their access to education.
Pranešėja žino, kad ES nėra vieninga lyties klausimų supratimo ir sprendimo požiūriu, ir šie skirtumai atsiranda dėl kultūrinių tradicijų bei religijos.
The rapporteur is aware that the EU is not a homogeneous whole in terms of the approach to and understanding of gender issues, rather that differences exist arising from cultural traditions and religion.
Nors šie regionų skirtumai dėl teigiamų poslinkių visose ES valstybėse narėse mažėja, jie padidės artimiausioje ateityje, į ES įstojus naujoms valstybėms.
While these regional differences will gradually disappear as a result of positive developments in all EU Member States, they will also increase again with the accession of more Member States due to join in the near future.
Įstojus šioms naujosioms valstybėms narėms, lyčių klausimai neabejotinai įgis naujų ir sudėtingų aspektų, nes tai daugiausia bus Balkanų šalys, kuriose kultūrinė ir religinė padėtis sudėtinga.
These new Member States in particular will certainly add new and complex aspects to gender issues as they will mostly be countries influenced by the complicated cultural and religious situation in the Balkans.
Taigi pranešėja mano, kad Europos Sąjungoje bus vis svarbiau tinkamai spręsti lyčių klausimus, įskaitant ir švietimo sektoriaus klausimus.
The rapporteur is therefore of the opinion that the importance of finding appropriate gender solutions, not least in the area of education, will continue to grow in the European Union.
Moterų ir merginų diskriminacija švietimo srityje
Educational discrimination against young women and girls