natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Priešingai nei kitų stichinių nelaimių, sausros žalą sunku apskaičiuoti, ji nepaliečia infrastruktūros, tik gamybą, aplinką ir vietos gyventojų gyvenimą.
Unlike other natural disasters, the impact of drought is difficult to quantify, and does not affect infrastructures but production and the environment, as well as lives of local people.
Prognozuojama, kad dėl klimato kaitos sumažės lietaus, padidės temperatūra ir dažniau kartosis karščio bangos bei sausra, o tai reiškia, kad miškų gaisrai bus dar didesni ir dar labiau išplis.
Climate change, it is forecast, will lead to reduced rainfall, higher temperatures and more frequent heat waves and drought, which means that forest fires will become more severe and more extensive.
Be to, sausra nėra vien tik „ūkininkų problema“.
Drought, furthermore, is not just a ‘problem for farmers’.
Pietų Europos šalyse sausringais metais labai nukenčia hidroelektrinių veikla, ir šalys yra priverstos gamybos nuostolius kompensuoti iškastiniu kuru.
In the countries of southern Europe, hydroelectric production is heavily hit in drought years, and countries are obliged to use fossil fuels to compensate for production losses.
Tai daro itin neigiamą poveikį aplinkai, kadangi padidėja anglies dioksido išmetimas, o tuo pačiu ir tikimybė, kad bus viršytas išmetamųjų teršalų bendras nacionalinis kiekis.
This has serious environmental impacts in terms of increased carbon dioxide emissions, in all probability in excess of the limits established in the relevant national emission licence issuing plans.
Kita sausros pasekmė yra geriamojo vandens vietos gyventojams ir atvykėliams tiekimas.
Another consequence of drought is the problem of drinking water supplies, whether for residents or visitors.
Sausra yra vasaros reiškinys, todėl šią problemą dar labiau paaštrina turizmas, intensyvi ekonominė veikla Viduržemio jūros regione ir didesnis atvykėlių, o ne vietinių gyventojų, skaičius.
Drought is a summer phenomenon, and is thus worsened by tourism, intense economic activity throughout the Mediterranean Basin and on the Iberian Atlantic coast, and the presence of greater numbers of visitors than residents.
Gaisrai yra pagrindinė gamtinė grėsmė Viduržemio jūros regiono miškams.
Fire constitutes the main natural threat to the Mediterranean forests.
Daugiau nei 90 proc. ugnies sunaikinto paviršiaus Europoje yra Pirėnų pusiasalyje.
Over 90% of the surface destroyed by fire in Europe is located in the Iberian Peninsula.
Miškų gaisrai naikina valstybinę ir privačią nuosavybę, ekonomika sustingsta, todėl dar labiau išryškėja nuosmukį išgyvenančių ir apleistų vidaus regionų ekonomikų ir visuomenių trapumas.
Forest fires destroy public and private property, leading to loss of economic viability and exacerbating still further the fragile economies and societies of the depressed and desert regions of the interior.
Nors daug gaisrų buvo sukelti tyčia iš kriminalinių paskatų, o su tuo galima kovoti tik nuolat prižiūrint miškus ir taikant griežtesnes bausmes, kiti gaisrai kilo tik dėl nesugebėjimo suvokti, jog miškai yra neįkainojama kolektyvinė nuosavybė ir jų naudojimą privalu reglamentuoti griežtomis taisyklėmis.
While many of the fires were started deliberately for criminal reasons, something which can only be combated by keeping the forest perimeters under constant watch and imposing heavier penal sanctions, other fires were the result of a simple failure to appreciate that forests are a priceless collective possession, and that their use must be governed by strict rules.
Į pačius nacionalinius teisės aktus reikia įtraukti lankstų valdymą ir juos pritaikyti taip, kad būtų galima reaguoti į ekstremalias situacijas.
National legislation itself needs to incorporate flexible management, and be adapted to make it capable of responding to exceptional circumstances.
Ispanijos ekspertai sako, kad Viduržemio jūros regiono miškai „gyvena kartu“ su gaisrais ir dėl jų išlaiko sugebėjimą atsinaujinti.
Spanish experts say that the Mediterranean forests ‘cohabit’ with fire and owe their capacity for regeneration to it.
Delegacija aplankė maždaug 34 000 hektarų plotą, kuris išdegė 2004 m. ir po savaiminio atsinaujinimo pradedamas tvarkyti: iš tos teritorijos šalinama visa negyva mediena, kad neplistų ligos, ir daromos užtvaros, kad lietus neišplautų dirvos.
The delegation visited an area of some 34 000 hectares burnt in 2004 which, following a period of self-regeneration, is now beginning to be worked on, clearing away all the dead wood, so as to prevent the spread of disease, and with barriers being built to prevent the soil being washed away by rainfall.
Miškų nuosavybės suskaidymo problemą išsprendė susivienijimai, kurie suteikė galimybę laikytis koordinuoto požiūrio ir kartu vykdyti darbus didžiojoje ugnies nuniokotos teritorijos dalyje.
The problem of the fragmentary nature of forest ownership was circumvented by means of associationism, which made it possible for a coordinated approach involving simultaneous work on most of the area devastated by fire.
Iš visų stichinių nelaimių, apie kurias kalbama šiame pranešime, Bendrijos direktyva reglamentuoja tik potvynius, ja siekiama sumažinti pavojų žmonių sveikatai, aplinkai, infrastruktūrai ir nuosavybei ir jį valdyti.
Of the various natural disaster situations covered by this report, only floods are the subject of a Community Directive, aimed at reducing and managing risks to human health, the environment, infrastructures and property.
Koordinavimas abipus sienos yra vienas iš direktyvos raisons d’être , atsižvelgiant į tai, kad daugelį Europos baseinų teritorijų dalijasi skirtingos valstybės narės.
Cross-border coordination is one of the Directive’s raisons d’être, given that most of Europe’s catchment areas are shared by various Member States.
Panašaus pobūdžio koordinavimas jau buvo numatytas Pagrindų direktyvoje dėl vandens kokybės.
There was also coordination of this kind already in existence under the Framework Directive on water quality.
Lankydamos nuo potvynio nukentėjusias teritorijas, delegacijos girdėjo tiek pagyras dėl teigiamų direktyvos aspektų, tiek išreikštą susirūpinimą.
When visiting the areas affected by flooding, the delegations heard both praise for the most positive aspects of the Directive, and also some concerns.
Viena vertus, galima daryti spaudimą mažiausiai bendradarbiaujančioms šalims dėl prevencijos priemonių, tačiau, kita vertus, baiminamasi pernelyg didelio administravimo.
On the one hand, there are hopes that with regard to prevention measures, pressure can be brought to bear on the least cooperative Member States but on the other, there are fears of administrative overload.
Moksliniai duomenys
Some scientific findings
Moksliškai įrodyta, kad stichinės nelaimės yra glaudžiai susijusios su klimato kaita.
It is scientifically proven that natural disasters are strongly related to climate changes.
Galimybės nustatyti istorinius ekstremalių įvykių pokyčius ir jų sąsajas su klimato kaita priklauso nuo tų įvykių ir vietos:
The degree to which we can identify historical changes in extreme events, and link them to climate change, varies depending on the event and the location:
– karščio bangų Europoje tikimybė labai padidėjo; didžiausias temperatūras 2003 m. vasarą 75 proc. nulėmė žmogaus veikla.
- Heat waves in Europe have become much more likely; the extreme temperatures of the summer of 2003 are estimated to have been 75% due to human influence.
Padidėjusi temperatūra sustiprina sausrą;
Increased temperatures worsen drought conditions;
Plataus masto potvynių pobūdis gali ir nesikeisti;
There may not be a change in large scale flooding;
– audrų Europoje per pastarąjį amžių nepadaugėjo; uraganų intensyvumas per paskutinius 50 metų padidėjo 70 proc.
- Storminess in Europe may not have increased over the past century; hurricane intensity has increased by 70% in the last 50 years.
Turint omenyje didžiuosius gamtos ciklus, klimato kaitos poveikį įrodyti sunku, tačiau pastebėti pokyčiai atitinka numatytą šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo poveikį.
Evidence for the influence of climate change is difficult to identify in the context of major natural cycles, but observed changes are consistent with modelled effects of GHG emissions.
Prognozės rodo, kad ateityje šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos didėjimas lems dar didesnę klimato kaitą ir ekstremalias oro sąlygas:
Modelling indicates that in future, continued increases in greenhouse gas concentrations will drive more climate change and more extreme weather events:
– tokios kaip 2003 m. karščio bangos amžiaus pabaigoje Europoje kartosis kas dvejus metus;
- Heat waves of the kind experienced in 2003 could occur in Europe every other year by the end of the century;
– dėl pasikeitusio kritulių pobūdžio bus daugiau potvynių, ypač staigių, ir sausrų (kurias taip pat skatins kylanti temperatūra);
- Precipitation changes will yield more flooding, particularly flash flooding, but also drought (which is also furthered by increasing temperatures);
– intensyvesnės vėjo audros atitiks prognozes, nors aiškiai jų numatyti neįmanoma.
- More intense windstorms would be consistent with modelling, though no clear predictions can be made.
Didėjantis uraganų intensyvumas 2100 m. išaugs 30 proc.
Rising hurricane intensity could lead to a 30% rise in the most intense storms by 2100.
Keli išskirtiniai įvykiai ypač sustiprino susirūpinimą dėl ekstremalių stichinių nelaimių pastaraisiais metais.
Several headline events have piqued concern about extreme weather disasters in recent years.
Rekordinės audros, potvyniai, sausros ir karščiai turėjo plataus masto pasekmių (EEA, 2004; Jha, 2005):
Record-setting storms, flooding, drought and a heat wave have all had far-reaching consequences (EEA, 2004; Jha, 2005):
– vėjo audros 1999 m. pabaigoje buvo vienos stipriausių Europos istorijoje.
- The windstorms at the end of 1999 were among the most dramatic in European history.
Nuo Anatolijaus, Lotaro ir Martino nukentėjo Skandinavija, Prancūzija, Vokietija ir kaimyninės šalys.
Anatol, Lothar and Martin, affected Scandinavia, France, Germany and neighbouring countries.
Dėl šių audrų žuvo beveik 150 žmonių ir buvo patirta milžiniškų nuostolių (6,7 mlrd. eurų draudiminių nuostolių dėl Lotaro ir Martino, 500 mln. eurų ekonominių nuostolių dėl Anatolijaus).
These storms killed almost 150 people and caused massive losses (€6.7 billion in insured losses from Lothar and Martin, €500 million in economic losses from Anatol).
Prancūzijoje audros išvartė tris kartus daugiau medžių nei jų nupjaunama per metus;
In France the storms threw an amount of timber equal to three times the annual harvest;
– didžiausi potvyniai per pastaruosius kelis metus ir daugiausia ekonominės žalos Europos istorijoje pridariusios nelaimės siautėjo 2002 m.
- The major flood event of the last few years, and the most economically destructive disaster in Europe’s history, occurred in 2002.
Potvyniai kilo Dunojaus ir Elbės upėse ir palietė didžiąją dalį Vidurio Europos; dideli potvyniai taip pat kilo Jungtinėje Karalystėje ir Prancūzijoje.
Floods took place along the Danube and Elbe rivers, affecting much of Central Europe; there was also significant flooding in the UK and France.
11 šalių nukentėjo 600 000 žmonių ir 80 žuvo.
600,000 people were affected and 80 killed in 11 countries.
Ekonominiai nuostoliai siekė 15 mlrd. eurų;
Economic losses were at least €15 billion;
– didžioji Pietų Europos dalis bent metus kentėjo nuo sausros, pačios didžiausios iš kada nors užfiksuotų.
- Much of Southern Europe has been in the grip of severe drought for at least a year, the worst ever recorded.
– karščio banga 2003 m. vasarą tapo daugelio žmonių mirčių priežastimi: nuo karščio tuomet mirė 22 146 žmonės.
- The heat wave in the summer of 2003 caused massive loss of life – the deaths of at least 22,146 people have been attributed to the heat.
Nors šie įvykiai yra pagrindiniai pavyzdžiai Europoje, svarbu nepamiršti, kad kitose pasaulio dalyse situacija dar blogesnė.
While these events are the prime examples of their types in Europe, it should be borne in mind that other areas of the world fare far worse.
Dėl vėjo audrų tuo pačiu laikotarpiu Europoje žuvo 6 655 žmonės, Amerikoje žuvusiųjų skaičius siekė 18 000, o Azijoje – 275 000.
6,655 deaths attributed to European windstorms in that period are similarly dwarfed by 18,000 in the Americas and 275,000 in Asia.
Europos Sąjunga 2001 m. sukūrė civilinės saugos priemonę, skirtą didelėms nelaimėms įveikti tais atvejais, kai nukentėjusios šalys nėra pajėgos pačios jų kontroliuoti.
In 2001 the European Union created a civil protection mechanism to tackle disasters whenever the countries affected were not able to bring them under control on their own.
Remiantis subsidiarumo principu, tokių situacijų valdymas visų pirma priskirtinas nukentėjusiai valstybei.
In keeping with the subsidiarity principle, the management of such situations falls in the first instance on the country affected.
Tačiau paprašyta Europos Sąjunga gali imtis aktyvesnio intervencinio vaidmens ir koordinuoti paramą bei laiku skirti finansavimą ir specialią gelbėjimo ir paieškos įrangą.
But when requested, the EU can play a more active and interventionist role, coordinating support and making available funding and specialist rescue and search equipment in good time.
Nuolat veikiančio Priežiūros ir informavimo centro užduotis yra priimti įspėjimus ir pavojaus signalus bei paskirstyti paramos prašymus.
The remit of the permanently operational Monitoring and Information Centre is to receive warnings and alerts and channel requests for support.
Pagalbos komandos atsakingos už situacijos įvertinimą ir darbą su vietos valdžia, organizuojant pagalbos darbus, kaip buvo 2005 m. vasarą Europoje ir kitur (JAV ir Pakistane).
The help teams are responsible for assessing the situation and working with the local authorities on organising relief work, as happened various times in the summer of 2005, both within Europe and elsewhere (the USA and Pakistan).
Patirtis rodo, kad dabar prioritetas turėtų būti teikiamas ankstyvojo įspėjimo sistemos sukūrimui, tačiau negalima atmesti kitų užduočių, ypač būtinybės tobulinti keitimosi informacija gebėjimus.
The experience gathered shows that the priority must now be to create an early warning system, but without neglecting other tasks, and specifically that of building up information-exchange capacity.
Solidarumo fondas
Solidarity Fund
Solidarumo fondas buvo įsteigtas po 2002 m. potvynių Centrinėje Europoje (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002), tačiau lūkesčių nepateisino ir šiuo metu nagrinėjamas iš naujo.
Set up in the wake of the central European flooding of summer 2002 (Council Regulation (EC) 2012/2002), the Solidarity Fund has failed to live up to expectations and is currently under revision.
Iš naujam fondui siūlomų priemonių išskirtina jo taikymo sritis, apimanti dideles krizes (pavyzdžiui, sausra), nelaimes pramonės ir technologijų srityje, visuomenės sveikatos krizes ir teroro aktus; mažesni reikalavimai žalai, siekiant gauti fondo paramą.
Of the measures proposed for the new Fund, the extension of its thematic scope should be highlighted, designed as it is to cover serious crises (such as drought), industrial and technological disasters, threats to public health, and terrorist acts; the lower limit for the amount of damage which will activate the Fund is being reduced.
Taip pat įdomi galimybė gauti išankstinį finansavimą, kuris vėliau įtraukiamas į visas apskaičiuotas išlaidas.
Also of interest is the possibility of providing immediate access to part of the payments, which would then be deducted from the global process of eligibility assessment.
Vis dėlto tenka apgailestauti, kad nebelieka galimybės gauti fondo paramą pagal regioninės nelaimės kriterijų.
However, it is to be regretted that regional-level disasters are excluded.
Europos Sąjunga turi įvairių teisinių priemonių stichinėms nelaimėms išvengti ir su jomis kovoti, kad būtų sumažintas tokių nelaimių poveikis ir sąnaudos bei pagerinta nuo jų nukentėjusių žmonių gyvenimo kokybė.
The European Union has equipped itself with various legal mechanisms concerned with preventing and responding to natural disasters, so as to reduce their impact and costs, and improve the quality of life of those affected.
Civilinės saugos srityje ES siekia sustiprinti savo veiklą, numatydama atskirą finansavimo priemonę ir įsteigdama Greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonę.
In the field of civil protection, the EU is seeking to reinforce its activity, equipping itself with its own financial instrument and establishing a Rapid Response Preparedness Instrument for Major Emergencies.
Naujos direktyvos dėl potvynių vertinimo ir valdymo tikslas yra sumažinti ir valdyti su potvyniais susijusį pavojų visuomenės sveikatai, aplinkai bei išsaugoti valstybinę ir privačią nuosavybę.
The aim of the new Directive on flood assessment and management is to reduce and manage flood-related risks in terms both of public health, the environment and the protection of public and private property.
Šiuo metu vykstanti ES solidarumo fondo peržiūra (kartu panaikinant ankstesnius teisės aktus) reiškia, kad atsiranda naujų vilčių, jog šis fondas teiks veiksmingą pagalbą nuo stichinių nelaimių nukentėjusių regionų gyventojams.
The current revision of the EU Solidarity Fund (and the consequent rescinding of the earlier legislation) means that there are fresh hopes that this Fund will provide effective help to the populations of regions affected by natural disasters.
Siekdama veiksmingesnės miškų gaisrų prevencijos, ES naudoja stebėjimo priemones, pavyzdžiui, EFFIS (Europos miškų gaisrų informacijos sistema, įdiegta pagal Forest Focus programą), kuri gali teikti pakankamai tikslią informaciją apie gaisrų pavojų tam tikrose teritorijose arba regionuose; vykdyti prevenciją taip pat padeda naujausios ir moderniausios palydovų stebėjimo sistemos, kurios nuolat tobulinamos.
In order to be able to take more effective action on forest fire prevention, the EU has at its disposal observation mechanisms such as the EFFIS (European Forest Fire Information System, set up by the Forest Focus Programme), capable of providing fairly precise information as to the level of fire-risk in a specific area or region; and prevention work is also assisted by the most up-to-date and sophisticated satellite observation systems, which are constantly being upgraded.
Tačiau nesvarbu, kokia didelė bus ES priimtų teisinių priemonių bazė, – tik politinė valia įgyvendinti šias priemones suteiks galimybę solidariai reaguoti į didžiausią nerimą keliančias ir iš tiesų katastrofiškas stichinių nelaimių sukeltas situacijas.
But however extensive the battery of legal instruments adopted by the EU, only the political will to put them into practice will bring about a solidarity-based response to the most alarming and indeed desperate situations created by natural disasters.
Stichinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) aplinkos aspektai
Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo drausmės ir patikimo finansinio valdymo
on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management
PE 370.105v02-00
PE 372.062v03-00
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMO.............................................3
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION................................................4
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................7
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................35
ANNEXES TO THE EXPLANATORY STATEMENT............................................................16
ANNEXES TO THE EXPLANATORY STATEMENT............................................................44
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 36
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 65
WORKING DOCUMENT N° 6 ON NEW FINANCIAL INSTRUMENTS - THE ROLE OF THE EUROPEAN INVESTMENT BANK GROUP 55
WORKING DOCUMENT N° 6 ON NEW FINANCIAL INSTRUMENTS - THE ROLE OF THE EUROPEAN INVESTMENT BANK GROUP 85
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................85
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT....................................................115
dėl pasiūlymo dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo drausmės ir patikimo finansinio valdymo
on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management
– atsižvelgdamas į EB sutartį, o ypač į jos 272 straipsnį,
– having regard to the EC Treaty, and in particular Article 272 thereof,
1 OL C 172, 1999 6 18, p .
OJ C 172, 18.6.1999, p.
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007 - 2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų
– having regard to its resolution of 8 June 2005 on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013
Priimti tekstai, 2005 6 8, P6_TA(2005)0224 . ,
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA(2005)0224 . ,
Priimti tekstai , 2005 12 1, P6_TA(2005)0453 . ,
Texts Adopted, 1.12.2005, P6_TA(2005)0453 . ,
4 Priimti tekstai, 2006 1 18, P6_TA(2006)0010 .
Texts Adopted, 18.1.2006, P6_TA(2006)0010 . ,
– atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą: indėlis į Tarpinstitucines derybas dėl susitarimo dėl biudžeto vykdymo drausmės ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo atnaujinimo ( KOM(2006)0075 ),
– having regard to the Commission working document: Contribution to the Interinstitutional negotiations on the proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0075 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą: peržiūrėtas pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo drausmės ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo atnaujinimo ( KOM(2006)0036 ),
– having regard to the Commission working document: Revised proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0036 ),
– atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją dėl pasiūlymų dėl teisės aktų, susijusių su 2007–2013 m. daugiamečiais finansiniais pagrindais gairių, dėl kurios buvo susitarta 2005 m. spalio 18 d.,
– having regard to the joint declaration on guidelines for legislative proposals related to the 2007-2013 multi-annual financial framework agreed on 18 October 2005,
– atsižvelgdamas į trijų pusių vykdytas diskusijas 2006 m. sausio 23 d., 2006 m. vasario 21 d., 2006 m. kovo 21 d. ir 2006 m. balandžio 4 d.,
– having regard to the trialogues of 23 January 2006, 21 February 2006, 21 March 2006 and 4 April 2006,
B. kadangi, Parlamentui 2005 m. birželio 8 d. patvirtinus savo derybinę poziciją ir 2005 m. gruodį valstybėms narėms pasiekus susitarimo, Komisija pristatė peržiūrėtą pasiūlymą dėl naujojo Tarpinstitucinio susitarimo, bei techninio pobūdžio dokumentus apie Europos Vadovų Tarybos išvadų poveikį, kas sudaro tinkamas sąlygas pradėti derybas;
B. whereas, following the adoption by Parliament of its negotiating position on 8 June 2005 and following the agreement achieved by the Member States in December 2005, the Commission has presented a revised proposal for the new Interinstitutional Agreement and technical documents on the impact of the European Council conclusions, allowing the negotiations to start on a fair basis,
C. kadangi Parlamentas nusprendė siekti patvaraus daugiamečio finansinio pagrindo, atspindinčio politikos reikalavimams tinkamas priemones ateinantiems metams, bei tinkamus instrumentus ir reformas būtinas įgyvendinimui patobulinti;
C. whereas Parliament was determined to achieve a sustainable multi-annual financial framework reflecting adequate means for policy requirements for the years to come and appropriate instruments and reforms to improve implementation,