natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dėl mažų galimybių vidaus ir trečiųjų šalių rinkose kiekybinis gamybos didinimas – perspektyvus sprendimas tik tada, kai produktai rinkoje laukiami.
Due to the limited possibilities on the internal and third markets, the quantitative increase of the production is a viable solution only in case of products appreciated by the market.
Didindami efektyvumą ūkiai ims vienytis ir mažės užimtumas.
Increase of the efficiency will result in farm concentration and decrease in employment.
Kaimo ekonomikos įvairinimo galimybės ribotos, nes NVN kaimo vietovės nepritraukia pakankamai kapitalo.
Possibilities for the diversification of the rural economy are limited, as the rural areas of the new Member States do not attract enough capital.
Žemės ūkyje atsirandantis nedarbas kelia didelę problemą.
Unemployment originating from the agriculture creates a severe problem.
Per greiti ir per dideli gamybos bei užimtumo struktūros pokyčiai sukeltų sunkiai įveikiamą politinę ir ekonominę įtampą.
Too quick and too drastic changes in the production and employment structure would cause hardly manageable political and economic tensions.
Sklandi integracija, padėtis, kai laimi abi pusės
Smooth integration, win-win situation
Įstojus dešimčiai naujų valstybių narių, Europos vartotojų skaičius padidėjo beveik 20 proc.
The accession of ten new Members States increased the number European consumers by nearly 20 %.
Naudojamas žemės ūkio plotas padidėjo 27 proc., o žemės ūkio darbuotojų skaičius – 57 proc.
The utilised agricultural area and the number of agricultural workers grew by 27 % and 57 % respectively.
Šis „didysis smūgis“ nesukėlė ES vidaus rinkos sutrikimų nei senosiose, nei naujosiose valstybėse narėse.
This ‘big bang’ did not cause disturbances on the EU single market , neither in the old nor in the new Member States.
Penkiolikoje senųjų valstybių narių plėtra nesukėlė jokių pastebimų žemės ūkio produktų ir maisto kainų pokyčių, nepakeitė išplėtotų rinkos santykių, bendros gamybos ir vartojimo struktūros.
In the EU-15 the enlargement did not result in any traceable change as far as agricultural and food prices and well-established market relations, general production and consumption patterns are concerned.
Nors tam tikras Komisijos tyrimas dar nebaigtas, iš rinkos apžvalgų matyti, kad NVN ūkio subjektai prieš stojimą nesukaupė spekuliatyvių atsargų.
Although the relevant investigation of the Commission has not finished yet, market surveys show that in the new Member States operators did not accumulate speculative stocks prior to the accession.
Iš dalies naudodamosi ES pasirengimo narystei pagalba, NVN sustiprino savo maisto saugos, veterinarijos, fitosanitarijos sistemas.
Partly with the help of pre-accession EU assistance new Member States reinforced their national food safety, veterinary, phytosanitary systems .
Didžiausios pastangos buvo dedamos kontroliuoti trečiųjų šalių importą, skerdyklas ir maisto perdirbimo įmones.
The efforts concentrated on the border control of third country imports, on slaughterhouses and food processing establishments.
Atidžiu parengiamuoju darbu buvo užtikrinta, kad plėtra nepadidintų šioje ES srityje vyraujančios rizikos.
The careful preparatory work ensured that the enlargement did not increase the level of risk on these fields in the EU.
Po stojimo nebuvo nė vieno atvejo, kuris būtų bent svarstytas dėl kokių nors apsaugos priemonių reikalingumo.
After the accession, no case emerged where the necessity of any safeguard measure was even considered.
NVN žemės ūkis turėjo naudos iš narystės ir BŽŪP taikymo.
The agriculture in the new Member States benefited from the membership and the CAP application.
Taikant BŽŪP taisykles grūdinių kultūrų, cukrinių runkelių, mėsos ir pieno sektoriuose buvo stabilizuotos kainos ir rinkos.
In the cereal, sugar beet, beef and dairy sectors CAP rules stabilised prices and the markets.
NVN labai padidėjo pajamos iš žemės ūkio, ypač tose šalyse ir ūkiuose, kuriuose vyrauja pasėlių kultūros ir ganyklinė gyvulininkystė.
Agricultural incomes have increased considerably in the new Member States, particularly in those countries and farms, where arable cropping and pasture based animal husbandry are dominant.
Padidėjo tik kai kurios žemės ūkio produktų ir maisto kainos, nes didelė dalis kainų suderinimo procedūros buvo atlikta jau prieš stojimą.
Only certain agricultural and food prices increased, since before the accession a significant price appropriation procedure took already place.
Didžiausias pajamų padidėjimas užregistruotas Lenkijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Čekijos Respublikoje.
The most significant income increase is registered in Poland, Latvia, Lithuania and Czech Republic.
Senosios valstybės narės daugiausia naudos turėjo pašalinus vidaus sienas.
Old Member States benefited mainly from the elimination of the internal borders.
Penkiolikos senųjų valstybių narių eksportuotojai padidino savo rinkos dalį NVN, ypač perdirbtų prekių srityje.
EU-15 exporters increased their market share in the new Member States especially in the case of the processed goods.
Dėl narystės taip pat susiklostė geresnės sąlygos penkiolikos senųjų valstybių narių žemės ūkio ir maisto sektoriaus investuotojams.
The membership provided better conditions for the EU-15 investors in the agri-food sector as well.
Šios galimybės dosniai kompensuoja nedidelę papildomą naštą senosioms valstybėms narėms finansuojant BŽŪP.
These possibilities compensate generously the limited additional burdens on the old Member States in financing the CAP.
Nepaisant istorinės svarbos ir masto, dėl 2004 m. plėtros neprireikė daryti didelių, sunkių BŽŪP valdymo ir finansavimo pakeitimų.
Despite of its historic significance and dimensions the 2004 enlargement did not require significant, burdensome changes in the management and financing of the CAP .
Esamame biudžete buvo numatyta pakankamai rezervų, penkiolikos senųjų ES valstybių narių interesai nebuvo pažeisti.
The existing budgetary framework had enough reserve, and interest of the EU-15 Member States was not harmed.
NVN nuosekliai diegiamos tiesioginės išmokos padeda sumažinti valstybių narių finansinę naštą.
Phasing-in of direct payments in the new Member States helps in reducing financial burdens of the Member States.
Jau iki 2007–2013 m. finansinės perspektyvos galiojimo pabaigos vien iš dvidešimt septynias valstybes nares turinčios ES biudžeto skiriamų tiesioginių išmokų ir kaimo plėtrai numatytų asignavimų dalis, tenkanti NVN, padidės iki maždaug 19 proc., o beveik 30 proc. naudojamo žemės ūkio ploto ir 50 proc. žemės ūkio darbuotojų bus dvylikoje naujųjų valstybių narių.
Even by the end of the 2007-2013 financial perspective the share of direct payments and rural development appropriations for the new Member States from the EU-27 budget will climb up to about 19 % only, while nearly 30 % of the utilised agricultural area and 50 % of agricultural workers will be in the 12 new Member States.
Vis dėlto ateityje dvidešimt septynias valstybes nares turinčioje ES BŽŪP bus finansuojama daugiausia esant neigiamai politinei ir biudžeto aplinkai.
Future financing of the CAP, in EU-27 however will take place in a generally negative political and budgetary environment .
Briuselio aukščiausio lygio susitikimą priimtas sprendimas dėl tiesioginių išmokų biudžeto ir rinkos priemonių „įšaldymo“ ties 2002 m. penkiolikos senųjų ES valstybių narių lygmeniu ir susitarta dėl didelio asignavimų kaimo plėtrai sumažinimo senosioms valstybėms narėms.
The decision on the 2007-2013 financial framework confirmed the decision of the 2002 Brussels Summit on freezing the budget of direct payments and market measures on the 2002 level of EU-15, and agreed the sharp reduction of rural development allocations for the old Member States.
Labai tikėtina, kad nuo 2008 m. naudojantis esamais finansiniais ištekliais nebus įmanoma skirti tokio dydžio tiesioginių išmokų, kokios nustatytos tam tikruose Bendrijos teisės aktuose.
It is very probable that from 2008 onward the available financial sources will not make possible the allocation of the direct payments on the level laid down in the relevant Community legislation.
Bendrosios žemės ūkio politikos taikymas naujosiose valstybėse narėse
Application of the Common Agricultural Policy in the new Member States
Rengdamosi narystei šalys kandidatės dėjo dideles pastangas perkeldamos į nacionalinę teisę bendrijos teisyną „ acquis communautaire “ ir kurdamos reikiamą institucinę BŽŪP taikymo struktūrą.
In the pre-accession period , candidate countries took considerable efforts in transposing the ‘acquis communautaire’ and establishing the necessary institutional framework for the application of the CAP.
Įgyvendinant ES finansuojamas dvynių programas, buvo suteikta naudinga parama atliekant šiuos darbus.
EU financed twinning programmes provided useful assistance in this process.
Vis dėlto rengiantis narystei įgyvendinant nacionalines žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos priemones ūkininkai ir kaimo visuomenė nebuvo veiksmingai parengti naujoms galimybėms ir iššūkiams, nes šalys kandidatės susitelkė į pačias svarbiausias problemas, be to, nebuvo pakankamai nacionalinių finansinių išteklių.
However, national agricultural and rural development policies before the membership did not prepare farmers and the rural society efficiently for the new possibilities and challenges, as candidate countries concentrated on the most acute problems and there were no sufficient national financial sources available.
Didžiausias ir pastebimiausias dėl narystės ES įvykęs NVN žemės ūkio pokytis – įdiegtos tiesioginės išmokos.
The most significant and most visible change of the EU membership in the agriculture of the new Member States was the introduction of the direct payments.
Nors daugelis šalių kandidačių taikė panašias sistemas, gaunant Bendrijos tiesiogines išmokas NVN buvo sukurta nauja paramos sistema, ypač kalbant apie šių išmokų dydį, paskirstymo taisykles ir naudos gavėjus.
Although numerous candidate countries applied similar schemes, Community direct payments established a new support system in the new Member States especially as far as their size, distribution rules and scope of beneficiaries are concerned.
Siekdama ūkininkams sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas, kiekviena NVN moka pagal Stojimo aktą leidžiamas papildomas nacionalines tiesiogines išmokas (CNDP).
In order to try to provide a level playing field for the farmers, every new Member States applies complementary national direct payments (CNDP) as allowed by the Act of Accession.
Šios išmokos ne tik labai apsunkina valstybių narių biudžetus, bet ir neleidžia skirti nacionalinių išteklių Europos Komisijos leidžiamoms valstybės pagalbos sistemoms, kurios gali būti itin svarbios padedant daryti reikiamus pakeitimus sektoriuose, kurie negauna Bendrijos išteklių arba jų esama labai mažai.
But on top of the serious burden it puts on the national budget, it distracts national resources from EC approved state aid schemes, which may be essential in assisting the necessary changes in sectors, where no or limited Community resources are available.
Dauguma NVN turėjo naudoti „neigiamo moduliavimo“ priemonę (perskirstyti kaimo plėtros išteklius, kad galėtų išmokėti CNDP).
The majority of the new Member States had to use the ‘negative modulation’ option (regrouping of rural development sources to pay the CNDP).
Aštuonios NVN pasirinko bendrosios išmokos už plotą schemą (SAPS) , nes nebuvo pasirengusios administruoti sudėtingos penkiolikoje senųjų valstybių narių vyraujančios tiesioginių išmokų sistemos.
Eight new Member States chose the single area payment scheme (SAPS) , due to the fact that they were not prepared for the operation of the sophisticated system of the direct payments in the EU-15.
Plotu grindžiamos, visiškai atsietos, vienodo dydžio sumų išmokos (SAPS) pasirodė esančios veiksmingos.
In general the area based, fully decoupled, flat rate SAPS payments proved to be successful.
Ir ūkininkai, ir šalių institucijos džiaugiasi paprastomis taisyklėmis bei sąlygomis.
Both farmers and national authorities are pleased with the simple rules and conditions.
Dauguma NVN norėtų taikyti SAPS kuo ilgiau, nors sistema turi ir tam tikrų trūkumų.
The majority of the new Member States would like to continue the SAPS as long as possible despite of some disadvantages of the system.
Vis dėlto kai kurios NVN mano, kad norint kryptingai valdyti žemės ūkio gamybos pokyčius bent laikinai reikia tam tikrų susietų išmokų.
However, some new Member States consider that certain coupled payments are necessary, at least temporarily for the orientation of the changes in the agricultural production.
Šios šalys sėkmingai sukūrė keletą CNDP paketų su visiškai ar iš dalies susietomis išmokomis sektoriams, kuriuose SAPS išmokos darė didelę žalą (pvz., tabako, pieno ir mėsos sektoriams).
These countries successfully created several CNDP envelopes, with fully or partly coupled payments for sectors, where SAPS payments brought severe disadvantages (e.g. tobacco, milk and beef).
Per cukraus sektoriaus reformą padarytais EB teisės aktų pakeitimais sudaromos sąlygos pereiti nuo SAPS prie SPS .
Amendments in the EC legislation, introduced by the sugar reform facilitate the switch from SAPS to SPS .
Šiais ir kitais pakeitimais NVN sudaromos sąlygos nukrypti nuo aiškiai regioninio SPS modelio.
Among others enable new Member States to deviate from the clearly regional model of the SPS.
Vis dėlto Komisija dar nepateikė pasiūlymo dėl išsamių pasikeitusios padėties taisyklių, ypač CNDP taisyklių.
However the Commission have not yet made a proposal on the detailed rules of the change, especially as CNDP rules are concerned.
Šis neapibrėžtumas verčia NVN toliau taikyti SAPS.
This uncertainty forces new Member States to continue the SAPS application.
Kaimo plėtros sistema tik iš dalies patenkina NVN lūkesčius.
The rural development scheme fulfils only partly the expectations of the new Member States.
Dabartinė sistema tik iš dalies padeda įgyvendinti nusistatytus bendrus tikslus.
The present system contributes only partly to the realisation of the commonly agreed goals.
Jos nepakankamai orientuotos į tvarų vystymąsi ir su žemės ūkiu nesusijusių problemų sprendimą.
They do not orient enough to a sustainable development and to the solution of problems outside of the agriculture.
Bendrijos ištekliai riboti, taisyklės ‑ sudėtingos.
Community sources are limited, rules are complicated.
Nors neseniai patvirtintose Bendrijos taisyklėse NVN, kaip ir kitoms valstybėms narėms, leidžiama laisvai moduliuoti tiesiogines išmokas, mažai tikėtina, kad jos šia galimybe pasinaudos iki nuoseklaus tiesioginių išmokų diegimo pabaigos.
Although recently adopted community rules allow the possibility of voluntary modulation of direct payments in the new Member States as well, it is very unlikely that they will make use of this option until the phasing-in of the direct payments lasts.
Pasitelkdamos tiesiogines išmokas, kaimo plėtros priemones ir patvirtintas valstybės pagalbos sistemas NVN gali sukurti tinkamesnę žemės ūkio plėtros ir kaimo visuomenės ugdymo sistemą.
With the help of direct payments, rural development measures and approved state aid schemes new Member States can create a more suitable system for the development of their agriculture and rural society.
Šio tikslo siekiama darant naujausius teisės aktų pakeitimus, teikiant pasiūlymus (pvz., dėl cukraus sektoriaus reformos, platesnio SAPS taikymo, energetinių augalų) ir įgyvendinant kitas priemones.
The recent changes in the legislation and proposals (e.g. sugar reform, extension of the SAPS application, energy plants) contribute to this goal.
Vis dėlto reikia dar labiau supaprastinti tam tikras taisykles.
But further facilitation of some rules is necessary.
Patartina naujosioms valstybėms narėms atidėti kompleksinio paramos susiejimo taisyklių taikymą, kol bus nuosekliai įdiegtos tiesioginės išmokos.
It is advisable to postpone application of cross compliance rules in the new Member States until they face phasing-in of direct payments.
Nepažeidžiant bendrųjų principų galima supaprastinti ir kaimo plėtros programų valdymą.
Management of the rural development programmes could also be made less difficult, without harming the general principles.
BŽŪP poveikis įvairiems NVN žemės ūkio sektoriams labai skiriasi.
The effects of the CAP on the different agricultural sectors in the new Member States vary largely.
Pradėjus taikyti BŽŪP, daugiausia laimėjo grūdinių kultūrų ūkiai.
Cereal farming has become the biggest winner of the CAP application.
Intervencijos ir kainų garantijų sistema, apimančia tiesioginę plotu grindžiamą pagalbą, ūkininkams sudaromos sąlygos pasinaudoti lyginamaisiais savo sklypų pranašumais; tikimasi, kad gamyba ir toliau didės.
Intervention and price guarantee system with area based direct aid enable farmers to make use comparative advantages of their plots; further increase of the production is expected.
Mėsos ir pieno sektoriuje padėtis įvairi.
A mixed picture can be observed in the beef and milk sector.
Įtvirtinus specialias nuostatas dėl papildomų išmokų pieno sektoriui, kurios 2004 m. siekė 85 proc., daugelyje šalių pavyko išsaugoti pienininkystę.
Specific arrangements by dairy payments, in form of top-up started at 85 % in 2004, helped to maintain milk production in numerous countries.
Jeigu CNDP bus skirstomi pagal plotą, mėsinės gyvulininkystės galimybės bus ribotos.
Chances for beef farming are limited, if the CNDP is distributed on area basis.
Kiaulininkystės ir paukštininkystės sektoriai susiduria su didelėmis problemomis.
The pork and poultry sector face extreme challenges.
Jie beveik negauna jokios Bendrijos pagalbos, o valstybių narių parama irgi maža.
They receive practically no community aid, and the level of national assistance is also limited.
Dėl didesnių pašarų kainų padidėjo gamybos sąnaudos, o augintojų kainos išliko tokios pat.
Production costs increased due to higher feed prices, while producer prices remained at the same level.
Vaisių ir daržovių sektorius svarbus tik kai kuriose NVN.
The fruit and vegetable sector is important only in certain new Member States.
Prastos kokybės vaisių ir daržovių importas – tikras iššūkis ūkininkams.
Import of low quality fruit and vegetable products means a real challenge for the farmers.
Tik mažesnė augintojų dalis yra pripažintų gamintojų organizacijų nariai ir todėl gauna Bendrijos pagalbą.
Only the minority of the producers is member in recognised producer organisations, enabling them to receive Community aid.
Vieni svarbiausių argumentų nuosekliai įdiegiant tiesiogines išmokas – argumentai, susiję su skirtingu išsivystymo lygiu, gyvenimo lygiu, ypač sąnaudų lygiu, ir kad NVN ūkininkams reikia kompensuoti mažiau pajamų.
One of the most important arguments for the phasing-in of the direct payments were those related to the different levels of development, standard of living, and especially cost levels and that farmers in the new Member States require less income compensation.
Be to, buvo žadama, kad diskriminacija taikant tiesiogines išmokas bus švelninama skiriant didesnius asignavimus kaimo plėtrai.
It was further promised that the discrimination in direct payments will be compensated with the increased rural development allocations.
Vis dėlto tikrais skaičiais pradinės koncepcijos pagrįsti neįmanoma, o didesnio antrojo ramsčio finansavimo lūkesčiai taip pat pasirodė esą iliuzija.
The actual figures however fail to underpin the original concept and the expectations for increased second pillar funding also proved to be illusionary.
2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje labai nevienodai skirstomi ištekliai.
In the 2007-2013 Financial Perspectives there is a serious imbalance in the allocation of resources.
Vidutinė Bendrijos parama naujųjų valstybių narių žemės ūkiui ir kaimo plėtrai būtų tik 29‑33 proc., tenkantys ūkininkui, ir 62‑64 proc., tenkantys hektarui, palyginti su senosiomis valstybėmis narėmis per septynerius metus.
The average level of Community support for agriculture and rural development for the new Member States would be only 29-33 % per farmer and 62-64 % per hectare in comparison with the old Member States during the seven years.
1 lentelėje matyti, kaip tiesioginių išmokų ir asignavimų kaimo plėtrai dydis, tenkantis 1 ha naudojamo žemės ūkio ploto NVN, nuosekliai tampa toks pats kaip ir penkiolikoje senųjų ES valstybių narių.
Table I shows how the level of the direct payments and rural development allocations on 1 ha utilised agricultural area in the new Member States gradually approaches those of the EU-15.
Po 2013 m. didesnių skirtumų nebeliks.
After 2013 there will be no considerable differences.
Vis dėlto atsižvelgus į pagalbą, tenkančią vienam žemės ūkio darbuotojui, skirtumas išlieka didelis (2 lentelė).
However, if the aid on one agricultural worker is taken into account, the difference remains significant (Table II).
1 lentelė.
Table I
2 lentelė.
Table II
BŽŪP ateitis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje
Future of the CAP in the enlarged European Union
2004 m. plėtra padidino Europos žemės ūkio įvairovę ir toliau mažino galimybę taikyti bendras taisykles.
The 2004 enlargement increased the diversity of the European agriculture, and limited further the possibility of application of common rules.
Ateityje planuojant BŽŪP reformą turi būti atsižvelgiama į kintančius išsiplėtusios ES poreikius ir savybes.
The changing needs and characteristics of an enlarged EU have to be taken into consideration in the future reforms of the CAP.
Būtina nustatyti naujus tikslus ir taip užtikrinti ilgalaikį tvarumą, patenkinti specialius vietos ir regioninius žemės ūkio bei kaimo visuomenės poreikius, vartotojų, mokesčių mokėtojų, aplinkosaugininkų ir kt. lūkesčius.
It is imperative to set new objectives and goals in order to ensure long term sustainability, fulfil specific local and regional needs of the agricultural and rural society and the expectation of the consumers, taxpayers, environmentalists etc.
NVN patirtis įrodo, kad reikia toliau reformuoti BŽŪP .
Experiences of the new Member States prove that further reform of the CAP is necessary.
Iš statistinių duomenų matyti, kad NVN žemės ūkio pajamos didėja gana sparčiai.
Statistical data show a considerable general development in the agricultural income in the new Member States.
Bet daugiausia naudos iš tiesioginių išmokų patiriama auginant grūdines kultūras ir verčiantis ganykline gyvulininkyste.
But mainly the production of cereals and pasture based animal husbandry benefit form the direct payments.
NVN taip pat pastebimas gerai žinomas „gamybos dėl subsidijų“ reiškinys.
The well-known phenomenon of ‘production for the subsidies’ is also observed in the new Member States.
Nors SAPS išmokos atsietos, jas mokant greitinama ūkių koncentracija, stiprinami pasėlių augintojai.
Although they are decoupled, SAPS payments speed up farm concentration, strengthen arable cropping.
NVN patirtis ne itin patvirtina Komisijos propaguojamą visiško tiesioginių išmokų atsiejimo koncepciją , nes valstybės narės nepritaria paprastai vienodo dydžio sumų išmokų sistemai.
Experiences of the new Member States do not confirm entirely the total decoupling concept of direct payments, promoted by the Commission, as Member States are not in favour of the simple, flat rate system of payment.
Dauguma jų ketina, naudodamosi naujausiuose teisės aktuose numatytomis galimybėmis, teikti pirmenybę tam tikriems sektoriams.
Most of them intend to prefer some sectors with the use the options, provided for in the recent legislation.
Tikrinant patikimumą, turėtų būti tiriamos kitos galimybės ir galbūt vėliau leidžiama jomis naudotis, įskaitant tiesiogines išmokas sektoriams ir naudos gavėjams, kuriems jos dabar nemokamos.
During the ‘health check’ further options ought to be explored and possibly allowed, including direct payments for sectors and beneficiaries currently excluded.
SPS paketus galima laikyti Bendrijos finansine pagalba norint kompensuoti valstybių narių žemės ūkio pajamas.
The SPS envelopes can be considered as Community financial assistance for income compensation in the agriculture of the member states.