natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. remia geresnės lyčių pusiausvyros siekį institucijoms priimant sprendimus dėl Europos ir Sutarties dėl Konstitucijos ateities ne tik tam, kad būtų skatinama lyčių lygybė, bet ir atstovaujamosios ir dalyvaujamosios demokratijos tikslais;
Supports a more equal gender balance in institutional decision-making regarding the future of Europe and the Constitutional Treaty, not only for the promotion of gender equality, but also in the name of representative and participatory democracy;
8. rekomenduoja plėtoti debatus, įtraukti į juos visus Europos piliečius ir aptarti klausimus dėl Europos ateities bei pagrindines referendumų kampanijų metų svarstytas problemas, pvz., Europos integracijos tikslas, Europos vaidmuo pasaulyje ir Europos socialinio ir ekonominio modelio ateitis;
Recommends broadening the debate to include questions, with the participation of all European citizens, about the future of Europe and issues that were at the heart of the referenda campaigns, such as the aim of European integration, Europe's role in the world and the future of the European social and economic model;
10. primena valstybėms narėms, kad bet koks dialogas dėl Europos kūrimo būtinai turi vykti pripažįstant pagrindinę vertybę – moterų ir vyrų lygybę – ir suvokiant, kad tokia lygybė yra esminė taikos, laisvės, teisingumo ir socialinės pažangos sąlyga;
Reminds the Member States that any dialogue on the European venture must necessarily include a recognition, as a fundamental value, of the equality of women and men, in the knowledge that this equality is a vector of peace, freedom, justice and social progress;
EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ
OPINION OF THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE
2005 m. spalio 28 d., Briuselis
Brussels, 26 October 2005
- pagrindinė logika ir aiškinimai, kurie lėmė Sutarties dėl Konstitucijos Europai atsiradimą, nepakito;
- the underlying logic and analyses that led to the Constitutional Treaty remain the same;
- tai, jog iki šiol Sutarties dėl Konstitucijos Europai nėra, yra paradoksalu;
- the continued absence of the Constitutional Treaty, which sought to meet the concerns which have led to the current situation, is paradoxical;
- dalyvaujamoji demokratija, kaip numatyta Sutartyje dėl Konstitucijos Europai, tebėra pagrindinė priemonė ES demokratiniam teisėtumui sustiprinti;
- participatory democracy, as provided for in the Constitutional Treaty, remains an essential tool to enhance the EU's democratic legitimacy;
- bendra vizija, kai laikomasi dalyvaujamosios demokratijos, gali padėti sugrąžinti integracijos procesą į tinkamą kelią;
- a shared vision through participatory democracy can help get the integration process back on the tracks;
- atsižvelgdamos į tai, Sąjungos institucijos ir jos valstybės narės turi siekti, kad dalyvaujamoji demokratija taptų šių dienų realybe, ir visų pirma pritarti svarbioms Sutarties dėl Konstitucijos Europai nuostatoms dėl Sąjungos demokratinio gyvenimo;
- the Union's institutions and its member states should therefore start making participatory democracy a reality now, in particular by anticipating the relevant provisions of the Constitutional Treaty on the democratic life of the Union;
- Sąjungos idėja turi patraukti visuomenės vaizduotę, ir turi būti įgyvendinama Lisabonos strategija;
- the Union needs to capture the public imagination and it needs to deliver on the Lisbon Strategy;
- turėtų būti plėtojama komunikacija ir dialogas, nors šioje srityje jau yra nemažai pasiekta ;
- communication and dialogue should be enhanced, though much progress has already been made;
- vis dėlto plačių diskusijų, kurias buvo numatę valstybių arba vyriausybių vadovai, valstybėse narėse šiuo metu beveik nėra, o nesant diskusijų sunku tikėtis kokių nors pasiekimų;
- however, the broad debate envisaged by the Heads of State or Government is currently largely absent in the Member States and it will be difficult to make progress in the absence of such debate;
- apmąstymų laikotarpiu didžiausia atsakomybė dėl diskusijų tenka valstybėms narėms, tačiau Europos institucijos yra atsakingos už platesnių diskusijų skatinimą Europos mastu;
- the primary responsibility for the debates during the reflection period lies with the Member States although the European Institutions have an important responsibility to stimulate a wider debate at European level;
- Europos institucijos taip pat turėtų aktyviau įsitraukti į diskusijas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu ir teikti pagalbą bei paramą jas organizuojant;
- the European Institutions should also engage actively in the debates at national, regional and local level in providing assistance and support in their organisation;
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė
Opinion of the European Economic and Social Committee on the
Europos Parlamentas, vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. rugsėjo 6 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl
On 6 September 2005, the European Parliament decided to consult the European Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the
Apmąstymų laikotarpio: diskusijos apie Europos Sąjungą įvertinimo struktūra, klausimai ir kontekstas.
Reflection period: structure, items and framework for appraisal of the debate on the European Union.
ir Komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 1 dalimi, nutarė įkurti pakomitetį darbui šiuo klausimu parengti.
and under Rule 19, paragraph 1 of its Rules of Procedure, the Committee decided to establish a subcommittee to prepare its work on the matter.
Pakomitetis Apmąstymų laikotarpis: diskusijos apie Europos Sąjungą įvertinimo struktūra, klausimai ir kontekstas , kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo organizavimą šiuo klausimu, 2005 m. spalio 13 priėmė savo nuomonę.
The Subcommittee on Reflection: debate on the European Union, which was responsible for preparing the Committee's work on the subject, adopted its opinion on 13 October 2005.
Pranešėja buvo Jillian van Turnhout .
The rapporteur was Ms Jillian van Turnhout.
Savo 421-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. spalio 26–27 d. (spalio 26 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 narių balsavus už, 3 – prieš ir 3 susilaikius.
At its 421st plenary session held on 26 and 27 October 2005 (meeting of 26 October), the European Economic and Social Committee adopted the following opinion by 130 votes to 3 with 3 abstentions.
· Logika ir aiškinimai, kuriais remdamasis EESRK didžiąja balsų dauguma priėmė Sutarties dėl Konstitucijos Europai atžvilgiu palankią nuomonę (2004 m. spalio 28 d.)
1.1 The logic and analyses that led the EESC to adopt, with a very large majority its opinion in favour of the Constitutional Treaty (28 October 2004)
Tiesą sakant, Komitetas mano, jog įnoringa Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimo proceso eiga patvirtina požiūrio, kurio jis laikėsi, pagrįstumą.
Indeed, in the Committee's opinion the vagaries of the ratification process of the Constitutional Treaty confirm the validity of the positions it has taken.
· Prisiminkime, kad Komitetas savo 2004 m. spalio mėn. nuomonėje suformulavo labai „aiškias idėjas“, kurias, jo manymu, turėjo suprasti ir visuomenė:
1.3 It is worthwhile recalling the "clear messages" which, in the Committee's October 2004 opinion, it believed should be got across to civil society:
· diegti „Konvento metodą“ – „dar vieną žingsnį „Europos kūrimo demokratizavimo link“;
• the use of the instrument of the "Convention", a "step forward in the process of democratising the European venture";
· sukurti Konstituciją – tai būtų tikrai „revoliucinis“ žingsnis Europos kūrimo istorijoje;
• the establishment of a Constitution as a "revolutionary" step in the history of the European venture;
· sukurti demokratiškesnę Sąjungą, kurioje gyventojų interesai būtų laikomi svarbiausiu dalyku;
• the establishment of a more democratic Union which would recognise that the interests of the people are paramount in the building of Europe;
· sukurti Sąjungą, kurioje būtų geriau ginamos pagrindinės Europos piliečių teisės;
• the establishment of a Union which would afford better protection of the fundamental rights of European citizens;
· Nepaisant kai kurių Sutarties dėl Konstitucijos Europai trūkumų, į kuriuos Komitetas taipogi atkreipė dėmesį, jis vis dėlto neabejodamas tvirtina, kad siekiant įveikti minėtus trūkumus būtina sutelkti Europos pilietinę visuomenę ir atkreipti jos dėmesį į Sutarties dėl Konstitucijos Europai pasiekimus.
1.4 Despite a series of shortcomings in the Constitutional Treaty which the Committee also highlighted, it argued strongly for European civil society to be rallied behind the achievements of the Constitutional Treaty in order to overcome these shortcomings.
· atitinkamų nuostatų, skirtų dalyvaujamosios demokratijos principui įgyvendinti, stoka;
• the lack of adequate operational provisions for implementing the principle of participatory democracy;
· nuostatų, patvirtinančių organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant subsidiarumo principą, nebuvimas;
• the absence of provisions acknowledging the role played by organised civil society in implementing the subsidiarity principle;
· ES valdymo grandis, susijusi su ekonomine ir užimtumo politika, yra silpna ir nėra taisyklių, numatančių šių sričių konsultacijas su Europos Parlamentu ir EESRK – sričių, kurios labiausiai susijusios su pilietinės visuomenės atstovais.
• the weakness of EU governance as regards economic and employment policy and the absence of rules providing for consultation of the European Parliament and the EESC in these areas, which concern civil society players most of all.
Savo 2004 m. spalio mėn. nuomonėje Komitetas aiškiai pritarė ne tik Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimui, bet ir tam, kad ES piliečiams būtų aiškinama apie demokratijos pažangą, pasiektą Konstitucijos projektu, ir jos teikiamus privalumus.
In its October 2004 opinion, the Committee argued strongly not only in favour of the ratification of the Constitutional Treaty, but also that EU citizens needed to be made aware of the democratic progress achieved by the draft Constitution and of its advantages.
· „Pasiekta neabejotina pažanga, tačiau yra ir trūkumų bei akivaizdaus delsimo atvejų“, teigė Europos Taryba 2005 m. kovo mėn.
1.10 "Alongside undeniable progress, there are shortcomings and obvious delays" reported the European Council in March 2005.
Šiuos trūkumus ir delsimą galima paaiškinti įvairiausiomis priežastimis, tačiau daugelis tikriausiai pritartų tokioms dviems pastaboms:
There may be many reasons for these shortcomings and the delay, but most would agree on the following two observations:
· strategija yra pernelyg abstrakti.
• the Strategy is too abstract.
Jos pasekmės gyventojams ir verslui nėra aiškios.
There are no visible consequences for people and businesses.
Viešoji nuomonė neskiria globalizacijos, ES politikos ir nacionalinės politikos poveikio jų gyvenimo ir darbo sąlygoms.
Public opinion does not make a distinction between the effects of globalisation, EU policy and national policy on their living and working conditions;
· ši strategija ir toliau lieka „nuo viršaus žemyn“ vykstančiu procesu.
• the Strategy remains a top-down process.
Iki šiol organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas yra pernelyg menkas.
There has been too little involvement on the part of organised civil society.
Kai kuriose valstybėse narėse ši strategija yra visiškai arba beveik nežinoma daugeliui suinteresuotų subjektų.
In some Member States the Strategy is more or less unknown to many of the concerned stakeholders.
Regis, nebuvo rimtai konsultuotasi, bent jau pasinaudota atviru tyrimų ir švietimo koordinavimo metodu.
No genuine consultation seems to have taken place, not least within the open method of coordination for research and education.
Taigi, sunkumų kelia ne tik Sutarties dėl Konstitucijos Europai ateitis, nors ji irgi svarbi, bet ir sąlygų, kurios padėtų Europos piliečiams iš naujo įsisavinti Europos kūrimo projektą pagal visuotinę jų pageidaujamos visuomenės viziją, sukūrimas.
Thus, the challenge is not so much about the future of the Constitutional Treaty, important though it is, but about creating the conditions which will enable European citizens to reappropriate the European project on the basis of a global shared vision about the sort of society they desire.
· Atsižvelgdamas į tai, Komitetas savo 2004 m. spalio mėn. nuomonėje susieja Sutartį dėl Konstitucijos Europai ir Lisabonos strategiją, pabrėždamas, kad:
1.13 That is why, in its October 2004 Opinion, the Committee also established a link between the Constitutional Treaty and the Lisbon Strategy, arguing that:
„ Diskusijose būtina kalbėti apie Lisabonos strategiją, nes joje pateikiama visų ES piliečių ateities vizija, kurios pagrindiniai bruožai yra konkurencingumas, visiškas užimtumas ir bendros žinios; investavimas į žmogiškuosius išteklius; taip pat augimas, tuo pačiu gyvenamosios aplinkos ir gyvenimo kokybės puoselėjimas tvaraus vystymosi sąlygomis ...“
"The Lisbon Strategy should be introduced into the debate since it maps out a vision of the future for all citizens of the EU marked by: competitiveness, full employment, shared knowledge; investment in human resources; and growth, whilst preserving the living environment and the quality of life through sustainable development …"
· Siekiant įveikti Europos Sąjungos kūrime pasitaikančius sunkumus, reikėtų „iš naujo įteisinti “ Europos integracinį procesą – įvesti naują demokratinio veiksmo sąvoką lemiamą vaidmenį skiriant pilietinei visuomenei ir jai atstovaujančioms institucijoms.
2.1 To master the challenges facing the European Union, the European integration process must be "re-legitimised", based on a new conception of democratic action which bestows a determining role on civil society and its representative institutions.
· Europos Sąjungos institucijos ir valstybių narių vyriausybės turi skatinti tikrąjį subsidiarumo principą, kuris apima ne tik skirtingus valdžios lygius, bet ir įvairias visuomenės sudedamąsias dalis, ir tokiu būdu įrodyti Europos piliečiui, kad ES idėja bus veiksminga tik tuo atveju, jei yra aiški pridėtinė vertė ir laikomasi geresnės teisėkūros principo.
2.3 The European Union's institutions and the Member State governments must encourage a genuine subsidiarity culture that embraces not only the different levels of authority but also the different component elements of society, in such a way as to demonstrate to the European citizen that the EU will act only where there is clear added value and in respect of the principle of better lawmaking.
Tik 38 proc. yra priešingos nuomonės.
Only 38 per cent believed the opposite.
Jis taip pat reiškia, kad:
It also implies that:
· šios institucijos yra įgijusios visuomenės pasitikėjimą ir gali pasikliauti tvirta piliečių ištikimybe Europos projekto atžvilgiu, ir
• those institutions enjoy public confidence and can rely on a strong commitment by citizens in favour of the European project,
· aktyvus piliečių dalyvavimas demokratiniame Europos Sąjungos gyvenime turi visas garantijas, ir
• the active participation of citizens in the democratic life of the European Union is fully guaranteed and
· ieškoma Europos pilietybei priskirtinų būdingų požymių, kurie nebūtų vien tik nacionalinių pilietybių požymių rinkinys
• specific features of European citizenship, which are more than the mere sum of national citizenships, are sought
· Komiteto nuomone, laikinai nutrauktas ar uždelstas Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimo procesas yra ironiškas: Konstitucijos ir, svarbiausia, VI antraštinės dalies nuostatų dėl demokratinio Europos Sąjungos gyvenimo nebuvimas ypač akcentuoja Konstitucijos poreikį.
2.7 In the Committee's opinion, the currently suspended, or delayed, ratification process on the Constitutional Treaty contains an essential irony: the absence of the Constitution, and in particular the absence of the provisions in Title VI on the democratic life of the European Union, further underlines the need for the Constitution.
Taigi, pagrindinė problema, kurią teks spręsti Sąjungai – rasti šios svarbios minties perteikimo kuo suprantamiau būdą.
A fundamental challenge facing the Union is therefore how to get that basic message across.
Todėl Europos institucijos privalo apginti Sutarties dėl Konstitucijos Europai logiką ir nustatyti patikimą dalyvaujamąją demokratiją.
The European institutions must therefore invest fully in the logic of the Constitution Treaty and establish an authentic participatory democracy.
Tyrimo rezultatai taip pat rodo, kad net ir turėdami skubiai spręstinų su užimtumu, skurdu ir socialine atskirtimi susijusių problemų, Europos piliečiai norėtų, kad Europos vaidmuo sustiprėtų.
The results also indicate that, in the face of urgent challenges such as the fights against unemployment, poverty and social exclusion, Europe's citizens would like to see the Union's role reinforced.
· nuostatos dėl dalyvaujamosios demokratijos turėtų tapti tam tikrų komunikatų, apibūdinančių numatytą konsultavimo tvarką ir EESRK vaidmenį, klausimu.
• the provisions on participatory democracy should be made the subject of a series of communications defining the consultation procedures and the role of the EESC;
· su pilietine visuomene būtų tariamasi dėl europinio įstatymo, nustatančio piliečių iniciatyvos teisės įgyvendinimo tvarką.
• civil society should be consulted on the content of the European law defining the procedures for implementing the right of citizens' initiative.
Šiuo klausimu EESRK galėtų pateikti tiriamąją nuomonę;
The EESC could be asked to deliver an exploratory opinion on this subject;
· dalyvaujamosios demokratijos principas turėtų būti taikomas svarbiausioms ES strategijos kryptims siekiant skatinti augimą, užimtumą ir tvarią plėtrą.
• the principle of participatory democracy should be applied to the EU's key strategies for promoting growth, employment and sustainable development.
– Komitetas atkreipia dėmesį, kad „plačių diskusijų“, kurias valstybių ar vyriausybių vadovai buvo numatę savo birželio mėn. deklaracijoje, šiuo metu nevyksta.
2.12 The Committee notes that the "broad debate" envisaged by the Heads of State or Government in their June declaration is not currently occurring.
Komiteto nuomone, tokias plačias diskusijas reikėtų dar kartą pradėti, ir kuo greičiau.
The Committee feels that such a broad debate should be relaunched as soon as possible.
Vis dėlto Komitetas taip pat laikosi nuomonės, kad tokios diskusijos nebus veiksmingos, jei visuomenės nepavyks kokiu nors būdu įtikinti nenuogąstauti dėl Europos integracijos proceso ir, svarbiausia, dėl demokratinių šio proceso aspektų.
However, the Committee also feels that such a debate would be counter-productive unless public opinion is somehow reassured about the nature of the European integration process and, in particular, about the democratic aspects of that process.
Šiuo požiūriu valstybių narių vyriausybės turėtų „laikyti ES savo gimtaisiais namais“.
In this context, Member State governments should "take home the EU".
EESRK pritaria ir mintims, kurias ne vieną kartą yra išsakiusi Europos Komisijos vicepirmininkė Margot Wallström – kad komunikacija yra dvipusis procesas ir kad „Europa“ turi stengtis įsiklausyti.
The EESC welcomes the views repeatedly expressed by European Commission Vice-President Margot Wallström that communication is a two-way process and that "Europe" must listen more.
Komiteto nuomone, „įsiklausyti “ nebūtinai reiškia „vykdyti“, tačiau tai tikrai siejasi su sąvoka „dalyvavimas“ ir, be jokios abejonės, su žodžiu „supratimas“.
In the Committee's understanding, "listening" does not necessarily mean "following", but it does mean "involving" and it should mean “understanding”.
– Žinių apie Europą skleidimas
"Communicating Europe "
Komitetas pritarė Europos Parlamento 2005 m. balandžio 26 d. ataskaitai apie Europos Sąjungos informavimo ir komunikacijos strategijos įgyvendinimą ir pritarė Europos Komisijos 2005 m. liepos 20 d. priimtam veiksmų planui, kaip Europos Komisija galėtų geriau skleisti žinias apie Europą.
The Committee welcomed the European Parliament's 26 April 2005 report on the implementation of the European Union's information and communication strategy, and welcomed the European Commission's 20 July 2005 adoption of an action plan to improve communicating Europe by the European Commission.
Abiem atvejais Komitetas siekė pagerinti savo narių ir organizacijų, kurioms jie atstovauja, jungiančiąją funkciją.
In both contexts the Committee has sought to enhance the bridging function of its members and of the organisations they represent.
Komitetas aktyviai dalyvavo 2004 m. vadinamoje Wicklow iniciatyvoje ir Amsterdamo neoficialiame ministrų susitikime pateikė strateginį dokumentą Atotrūkio mažinimas apie tai, kaip organizuota pilietinė visuomenė apskritai ir Komitetas konkrečiai turėtų visapusiškiau dalyvauti komunikacijos procese.
The Committee was a committed participant in the 2004 so-called "Wicklow initiative", notably tabling a strategic document, "Bridging the Gap", at the Amsterdam informal ministerial meeting on how organised civil society in general and the Committee in particular should be more fully involved in the communication process.
– Esant tokioms sąlygoms, Komitetas pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį, jis tikisi, Europos Parlamentas toliau vaidins kaip pirmoji, gyvybiškai svarbiausia demokratinės jungiančiosios grandies grandis.
3.5 In this context, the Committee emphasises the central role it hopes the European Parliament will continue to play as the first, and most vital, element in the democratic bridging exercise.
Komitetas pasirengęs būti Europos Parlamento partneris, kuriuo jis buvo Konvento metu, ir suorganizuoti klausymus ir forumus savo iniciatyva arba klausimais, kuriais Parlamentas nori konkrečiai konsultuotis su organizuota pilietine visuomene.
The Committee is ready to act as a partner o the European Parliament, as it did during the Convention process, organising hearings and forums of its own initiative or on those issues where the Parliament wishes particularly to consult with organised civil society.
Pirmiausia, kadangi Komitetas pritaria nuolat pabrėžiamoms komunikacijos strategijos kryptims ir komunikacijos priemonėms, reikėtų priminti, kad bet koks komunikacinis požiūris gali būti laikomas tinkamu tik atsižvelgiant į jame esantį informacijos turinį.
First, whilst the Committee welcomes the increasing emphasis on communications strategies and communications tools, it should be recalled that any communications approach can only be as good as the content of the message it contains.
Dėl to komunikacija yra tik papildanti priemonė, o ne savaiminis tikslas.
Thus, communication is a complementary mechanism and not an end in itself.
Antra vertus, kadangi Komitetas yra visapusiškai įsipareigojęs siekti dviejų tikslų – parengti Europos komunikacijos strategiją ir sustiprinti komunikacijos priemones, Sąjungos masto veikla turi būti laikoma veikla, kuri papildo valstybėse narėse vykstančius komunikacijos procesus.
Second, whilst the Committee is fully committed to the twin processes of establishing a European-level communication strategy and enhancing communication tools, Union-level activity must be seen as complementary to the communications processes taking place within the Member States.
Taigi, tokia Europos lygio strategija yra gyvybiškai svarbi, bet tikrai nepakankama.
Thus, such a European-level strategy is vitally necessary but it is far from sufficient.
Komitetas ir toliau tvirtai mano, kad geriausias būdas Sąjungos demokratiniam gyvenimui užtikrinti – tokias nuostatas įrašyti į nuolatinį konstitucinį susitarimą.
The Committee continues to believe firmly that the best way to guarantee the Union's democratic life is to anchor such provisions in a fixed constitutional settlement.
Vis tik dabartinis neaiškus laikotarpis neturėtų užkirsti kelio visiems Europos Sąjungos dalyviams imtis priemonių ir nuo dabar siekti, kad dalyvaujamoji demokratija taptų tikrove.
However, the current period of uncertainty should not prevent all of the European Union's actors from taking measures as of now to start making participatory democracy a reality.