natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 iš 25 valstybių narių yra nustatytas minimalus darbo užmokestis (Airijoje, Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Latvijoje, Lenkijoje, Lietuvoje, Liuksemburge, Maltoje, Nyderlandų Karalystėje, Prancūzijoje, Portugalijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje ir Vengrijoje).
18 of the 25 Member States have a minimum wage (Belgium, the Czech Republic, Estonia, Greece, Spain, France, Ireland, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovenia, Slovakia and the UK).
- 2004 m. sausio 1 d. jis skyrėsi palyginus nuo 121 euro Latvijoje iki 498 eurų Portugalijoje ir 1403 eurų Liuksemburge.
- As at 1 January 2004 its level varied from EUR 121 per month in Latvia, through 498 in Portugal to 1403 in Luxembourg.
- Kainų faktoriaus pagal perkamosios galios atitikimą palyginimas atskleidžia minimalius neatitikimus ir nedaug keičia sąjungos lentelę: lyginant pagal perkamąją galią, minimalūs užmokesčiai Maltoje ir Slovėnijoje yra didesni nei Portugalijoje ir Ispanijoje.
- Comparison ironing out the price factor on the basis of purchasing-power parity (PPP) reveals some minor inequalities and slightly modifies the league table: in PPP terms, Malta and Slovenia have higher minimum wages than Portugal and Spain.
Bendrai šioje situacijoje yra daugiau moterų negu vyrų.
In general, more women than men are in this situation.
- 2002 m. skirtumas tarp minimalaus darbo užmokesčio ir vidutinio mėnesinio atlyginimo pramonės ir paslaugų sektoriuje svyravo nuo 32 proc.
- The ratio between the minimum wage and the average monthly wage in industry and services varied in 2002 from 32% in Slovakia, through 43% in Portugal and 49% in the Netherlands, to 54% in Malta.
Pagal turimus apie naująsias valstybes nares duomenis, akivaizdūs dideli skirtumai tarp šalių, o ypatingi dėmesio verti atvejai yra Čekijos Respublika ir Estija.
For the new Member States, the data available indicate significant variations between countries, the most deserving cases being the Czech Republic and Estonia.
Norint panaikinti šiuos darbo užmokesčio skirtumus, būtina bendrai sustabdyti tiesioginę pagrindinio darbo užmokesčio diskriminaciją ir netiesioginę diskriminaciją, susijusią su dalyvavimu ekonomikoje, užimtumo pasirinkimu ir karjeros progresu.
If these wage inequalities are to be ended, it will be necessarily to stop both direct discrimination over basic wages and indirect discrimination related to participation in the economy, choice of occupation and career progress.
Pajamos – BVP vienam gyventojui
Income - GDP per inhabitant
Remiantis Eurostato duomenimis, 2003 m.
According to Eurostat
BVP vienam gyventojui, remiantis perkamosios galios normatyvais (PGN), priemonė, kuri skirta suvienodinti įvairių valiutų perkamąją galią taip, kad galima būtų palyginti valstybes, parodė sekančius didžiausius skirtumus tarp valstybių narių:
Eurostat 37/2004, Economy and Finance , the figures for GDP per inhabitant in 2003, based on PPS (purchasing power standard), a measure intended to standardise the purchasing power of the different currencies so as to permit comparisons between countries, exhibited major variations between Member States, as follows:
25 valstybių narių ES vidurkio: Graikija, Ispanija, Kipras ir Slovėnija.
- 76-100% of the EU-25 average: Cyprus, Greece, Spain and Slovenia.
25 valstybių narių ES vidurkio: Airija ir Liuksemburgas.
- 126% or more of the EU-25 average: Ireland and Luxembourg.
Šie skaičiai parodo pagrindinius valstybių narių vystymosi skirtumus, ir todėl aišku, kad mes esame dar toli gražu nepasiekę ekonominės ir socialinės sanglaudos, kuri apibrėžta Sąjungos sutartyje.
These figures point up the major variations in development level among the Member States, making it clear that we are far from having achieved the economic and social cohesion of which the Treaty speaks.
Skurdas ir socialinė atskirtis
Poverty and social exclusion
Paskutiniai Eurostato leidiniai apie gyventojus ir socialines sąlygas, paremti 2001 m.
Eurostat's recent publications
Komisijos leidinyje „Socialinė situacija Europos Sąjungoje 2004 metais“ yra pateikta ir 10 naujųjų valstybių narių analizė, remiantis Eurostato pateikta informacija.
The Commission's publication 'The social situation in the European Union - 2004' includes the ten new Member States in its analysis, on the basis of information provided by Eurostat
- 2001 m. apie 15 proc.
Eurostat Yearbook 2004. .
ES gyventojų gyveno arti skurdo ribos – t. y. apie 70 mln. gyventojų.
- In 2001, approximately 15% of the population of the EU was at risk of poverty
Šie skaičiai Graikijoje ir Portugalijoje sudarė 20 proc., o Airijoje - 21 proc.
The figures for Greece and Portugal were as high as 20%, and that for Ireland was 21%.
Tačiau, apibrėžtas pajamų lygis, skaičiuojamas apie 60 proc. nacionalinio vidurkio, tarp valstybių narių žymiai skiriasi, ir buvo aiškiai perteikta mūsų diskusijos apie minimalų darbo užmokestį ir pajamų paskirstymą metu.
However, the definition of the income level for calculating 60% of the national median varies considerably between Member States, as has already been made clear in our discussion above of minimum wages and income distribution.
- Pasiekimų gerbūvio ir socialinės apsaugos srityse pagalba įmanoma sumažinti skurdo ribą.
- Welfare and social security benefits are vital to reduce the risk of poverty.
Tai pabrėžia gerbūvio ir socialinės apsaugos politikos svarbą.
This points up the importance of welfare and social security policy.
15 valstybių narių ES jis svyravo nuo 3644 perkamosios galios taškų Portugalijoje (žemiausias lygis) iki 10 559 taškų Liuksemburge (aukščiausias lygis).
In the EU-15 in 2001, it varied from 3 644 PPP units in Portugal (the lowest value) to 10 559 in Luxembourg (the highest).
- Pajamų paskirstyme vyrauja taip pat dideli skirtumai tarp gyventojų sluoksnių ir valstybių narių.
- Income distribution is also marked by very considerable inequalities, between population groups and between Member States.
- Nemaža gyventojų procento dalis gyvena namų ūkyje, kuriame nedirba nė vienas asmuo.
- A high percentage of the population lives in an unemployed household
Per pastaruosius metus valstybėse narėse didėjant nedarbui ir mažėjant gerbūviui, atrodo, realus skurdas ir socialinė atskirtis yra žymiai labiau paplitę, nei tai skelbia pirmiau minėta statistika.
With the rise in unemployment in recent years and benefit cuts in some Member States, poverty and social exclusion are now in reality probably even more widespread than the above statistics suggest.
Tai reikalauja įtraukti į Bendrijos politiką socialinį aspektą, ypač pinigų ir vidaus rinkos politikoje, siekiant apsaugoti kvalifikuotų viešųjų paslaugų koncepciją, suteikiant prioritetą viešoms investicijoms į tokias socialines sritis, kaip sveikata, švietimas ir apmokymai, gyvenamas būstas, gerbūvis, naudojimasis teisine sistema, kultūrinė ir poilsio veikla ir t. t.
This points to the need to mainstream social inclusion within the Community's policies, especially monetary policy and internal market policy, with a view to defending the concept of quality public services while prioritising public investment in such social fields as health, education and training, housing, welfare, access to the legal system, culture and leisure activities, etc.
Yra bendras sutarimas apie švietimo, apmokymų, mokymosi visą gyvenimą ir mokslinių tyrimų svarbą.
There is general agreement on the importance of education, training, lifelong learning and research.
Paskutiniai statistiniai duomenys rodo, kad, nežiūrint į pareikštą Komisijos poreikį suteikti prioritetą veiklai, siekiant sumažinti asmenų, nepabaigusiųjų vidurinių mokyklų ir neišlaikusiųjų egzaminų skaičių, padėtis kai kuriose valstybėse narėse išlieka grėsminga:
It appears from recent statistics that, although the Commission has emphasised the need to prioritise action to reduce drop-out and failure rates, the situation remains grave in some Member States:
Palyginimui, Slovakijoje, Čekijos Respublikoje ir Lenkijoje asmenų be vidurinio išsilavinimo lygis sudarė 4.9–6.3 proc.
By contrast, in Slovakia, the Czech Republic and Poland the drop-out rate was only 4.9-6.3%.
- Mokymosi visą gyvenimą ir apmokymų srityje yra taip pat didelių skirtumų.
- There are also major variations as regards lifelong education and training.
Reikia imtis priemonių, norint pakeisti situaciją, ir suteikti prioritetą švietimui, apmokymams ir mokymuisi visą gyvenimą.
Measures must be taken to change this situation, with priority being given to education, training and lifelong learning.
Socialinė situacija Europos Sąjungoje
The social situation in the European Union
Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnis
Rule 45
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai) Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Committees asked for opinions Date announced in plenary
Nuomonė nepareikšta Nutarimo data
Not delivering opinions Date of decision
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvav? pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
Substitutes under Rule 178(2) present for the final vote
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl teisingumo baudžiamosios teisės srityje vykdymo kokybės ir baudžiamosios teisės suderinimo valstybėse narėse
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the quality of criminal justice and the harmonisation of criminal law in the Member States
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REKOMENDACIJOS TARYBAI..............3
TO THE COUNCIL....................................................................................................................3
EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS.....................................................................................................9
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
PROPOSITION DE RECOMMANDATION DU PARLEMENT EUROPEEN A L'INTENTION DU CONSEIL SUR LA QUALITE DE LA JUSTICE PENALE DANS L'UNION EUROPEENNE B6‑0234/2004 16
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION TO THE COUNCIL ON THE QUALITY OF CRIMINAL JUSTICE IN THE EUROPEAN UNION B6-0234/2004 16
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REKOMENDACIJOS TARYBAI
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION
- atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl teisingumo baudžiamosios teisės srityje vykdymo kokybės Europos Sąjungoje, kurį PSE frakcijos vardu pristatė A. Costa ( B6-0234/2004 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by António Costa, on behalf of the PSE Group, on the quality of criminal justice in the European Union ( B6‑0234/2004 ),
- atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, patvirtintą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1948 m. gruodžio 10 d. rezoliucija Nr. 217 A (III) , visų pirma į jos 7, 8, 9, 10 ir 11 straipsnius,
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights adopted by the United Nations General Assembly in its resolution 217 A (III) of 10 December 1948, and in particular Articles 7, 8, 9, 10 and 11 thereof,
- atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, patvirtintą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1966 m. gruodžio 16 d. rezoliucija Nr. 2200 A (XXI), įsigaliojusį 1976 m. kovo 23 d., visų pirma į jo 2, 7, 9, 10 ir 14 straipsnius,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights adopted by the United Nations General Assembly in its resolution 2200 A (XXI) of 16 December 1966, which entered into force on 23 March 1976, and in particular Articles 2, 7, 9, 10 and 14 thereof,
- atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties VI skyrių, visų pirma į jo 29 straipsnį, 31 straipsnio 1 dalies c) punktą ir 34 straipsnio 2 dalies a) ir b) punktus,
– having regard to Title VI of the Treaty on European Union, and in particular Articles 29, 31(1)(c) and 34(2)(a) and (b),
- atsižvelgdamas į Bendrijos teisyno dokumentus, reglamentuojančius teisingumo baudžiamosios teisės srityje vykdymą, visų pirma į Konvenciją dėl tarpusavio pagalbos baudžiamosiose bylose
– having regard to the Community ‘acquis’ in the field of criminal justice, in particular the Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters
1). , Tarybos pagrindų sprendimą dėl Europos orderio ir perdavimo procedūrų tarp valstybių narių
1). , the Council Framework Decision of 13 June 2002 on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States
OL L 1990, 2002 7 18, p.
OJ L 190, 18.7.2002, p.
1 , Tarybos pagrindų sprendimą dėl nutarčių areštuoti turtą arba nusikaltimo įrodymus Europos Sąjungoje vykdymą
1. , Council Framework Decision 2003/577/JHA of 22 July 2003 on the execution in the European Union of orders freezing property or evidence
OL L 196, 2003 8 2, p.
OJ L 196, 2.8.2003, p.
45 , pasiūlymą dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl orderio įrodymams gauti
45. , the proposal for a Council framework decision on the European Evidence Warrant
Pasiūlymas dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl Europos orderio gauti įrodymus, siekiant surinkti daiktinius įrodymus, dokumentus ir duomenis, kurie bus panaudoti baudžiamajame procese ( KOM(2003)0688 ). ir pasiūlymą dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl tam tikrų procedūrinių teisių baudžiamosiose bylose Europos Sąjungoje ( KOM(2004)0328 ),
Proposal for a Council framework decision on the European Evidence Warrant for obtaining objects, documents and data for use in proceedings in criminal matters ( COM(2003)0688 ). and the proposal for a Council framework decision on certain procedural rights in criminal proceedings throughout the European Union ( COM(2004)0328 ),
2004 m. spalio 14 d.
– having regard to its recommendation of 14 October 2004 on the future of the area of freedom, security and justice as well as on the measures required to enhance the legitimacy and effectiveness thereof
- atsižvelgdamas į reglamento 114 straipsnio 3 dalį ir 83 straipsnio 5 dalį,
– having regard to Rules 114(3) and 83(5) of its Rules of Procedure,
- atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ataskaitą ( A6-0036/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0036/2005 ),
A. kadangi Sutarties dėl Konstitucijos Europai II-107–II-110 straipsniuose ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 6 ir 13 straipsniuose apibrėžiama „teisė į teisingumą“, kurią Europos Sąjunga ir valstybės narės, savo kompetencijos ribose, privalo užtikrinti Europos Sąjungos piliečiams,
A. whereas Articles II-107 to II-110 of the Treaty establishing a Constitution for Europe and Articles 6 and 13 of the ECHR define the scope of the ‘right to justice’ which the Union and its Member States, each within its jurisdiction, must guarantee EU citizens,
B. kadangi ši teisė į teisingumą iš esmės apima teisę į efektyvią pagalbą, teisę naudotis bešališku teismu, teisę į sąžiningą teismo procesą, teisę būti nuteistam per priimtiną laikotarpį ir teisę gauti teisinę pagalbą, taip pat įtariamojo asmens pagrindinių teisių paisymą prieš baudžiamąjį procesą ir teisę į pagarbų bei žmogišką elgesį, atitinkantį JT tarptautinius standartus ir Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, nuteistiesiems asmenims tokio proceso metu,
B. whereas this right to justice includes, in particular, the right to an effective remedy, the right of access to an impartial tribunal, the right to a fair trial, the right to be tried within a reasonable time and the right to access to legal aid, as well as full respect for the fundamental rights of persons suspected of an offence prior to criminal proceedings and the right to respectful and human treatment, pursuant to the international standards of the UN and of the European Convention on the Prevention of Torture, for convicted persons following such proceedings,
C. kadangi šių teisių apsauga yra ypatingai svarbi vykdant baudžiamąsias procedūras, kai iškyla klausimas dėl galimybės naudotis pagrindinėmis laisvėmis,
C. whereas protection of these rights is all the more essential in criminal proceedings, in which fundamental freedoms are at stake,
D. kadangi atsakomybė už šių teisių apsaugą visų pirma atitenka kiekvienai valstybei narei, kuri tai atlieka remdamasi savo konstitucinėmis nuostatomis bei įstatymais; kadangi valstybėms narėms reikia spręsti problemas, esančias jų teisinėje sistemoje, ypač tas, kurias nurodė Europos žmogaus teisių teismas; kadangi Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė turi užtikrinti vienodą Europos piliečių traktavimą visoje Sąjungoje ir reikalauja didesnio tarpusavio pasitikėjimo tarp valstybių narių, siekiant teismo sprendimų abipusio pripažinimo, įskaitant netgi jų piliečių perdavimą kitos valstybės narės teismui,
D. whereas responsibility for protecting these rights lies first and foremost with each Member State, which does so in accordance with its own constitutional set-up and legal traditions; whereas Member States need to deal with the problems existing in their own legal systems, especially those identified by the European Court of Human Rights; whereas, however, a genuine European area of freedom, security and justice must guarantee European citizens comparable treatment throughout the Union and requires greater mutual trust between Member States with a view to mutual recognition of judicial decisions, including even the surrender of their own citizens to the courts of another Member State,
E. atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo Liuksemburge ir Europos žmogaus teisių teismo Strasbūre precedentų teisę ir faktą, kad abiejų teismų praktika turi būti nuosekli,
E having regard to the case law of the European Court of Justice in Luxembourg and of the European Court of Human Rights in Strasbourg and the fact that the case law of both courts should be consistent,
F. kadangi, patvirtinus Tamperės programą (33 dalis), abipusio teismų sprendimų pripažinimo principas tapo kertiniu akmeniu plėtojant teisinį bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos valstybių narių,
F whereas, since the adoption of the Tampere programme (paragraph 33), the principle of mutual recognition of judicial decisions has become a cornerstone of judicial cooperation within the Union,
G. kadangi Konstitucijos Europai sutartis (III-260 straipsnis) ir Hagos programa (ypač 3.2 dalis) pripažįsta valstybių narių dvišalio vertinimo svarbą, siekiant sustiprinti savitarpio pasitikėjimą, kuris yra būtina dvišalio pripažinimo sąlyga, taip pat kaip ir minimalių esminių ir procedūrinių reikalavimų patvirtinimas bei priimtinų laiko apribojimų nustatymas,
G. whereas the Treaty establishing a Constitution for Europe (Article III-260) and the Hague Programme (in particular paragraph 3.2 thereof) recognise the importance of mutual evaluation between Member States in order to strengthen mutual trust, which is a precondition for mutual recognition, as is the adoption of minimum substantive and procedural standards and the setting of reasonable time-limits,
H. kadangi vertinant ES teisingumo vykdymo kokybę reikėtų atsižvelgti į teisėjų darbo metodus ir skirtingas valstybių narių teisingumo administravimo sistemas; kadangi tai neprieštarauja teisminio savarankiškumo principams,
H. whereas the evaluation of the quality of justice in the EU should also concern the working methods of the judges and the different systems of administration of justice in the Member States; whereas this does not contradict the notion of due respect for the principle of the independence of the judiciary,
I. kadangi šis įvertinimas turi būti pagrįstas bendromis pamatinėmis gairėmis, leidžiančiu užtikrinti jo nuoseklumą ir objektyvumą,
I. whereas this evaluation needs to be grounded in a common framework of reference which can guarantee its coherence and objectivity,
J. kadangi gerinant teisingumo baudžiamosios teisės srityje vykdymo kokybę Europos Sąjungoje svarbu apibrėžti tinkamiausias abipusio įvertinimo priemones ir procedūras, skatinti keitimąsi informacija ir didinti teisminių institucijų galimybes,
J. whereas the most appropriate tools and procedures need to be defined for the purposes of this evaluation and in order to step up exchanges of information and training opportunities in support of the quality of criminal justice in Europe,
K. kadangi per pastaruosius metus visoje ES europinių tinklų, tokių kaip Sąjungos valstybių ir vyriausiųjų administracinių teismų tarybų asociacijų, aukščiausiųjų teismų teisėjų tinklo, aukščiausiųjų teismų tinklo ir aukščiausiųjų magistrato teismų tarybų europinio tinklo sukūrimas rodo augantį suvokimą apie poreikį dirbti kartu siekiant gerinti teisingumo vykdymo kokybę Sąjungoje,
K. whereas the creation within the EU in recent years of European networks, such as the Association of Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions, the Network of Supreme Court Presidents, the Network of Supreme Courts and the European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ), testifies to the growing awareness of the need to work together in order to improve the quality of the justice offered to the Union's citizens,
L. atsižvelgiant į pagrindinį mokymo vaidmenį plėtojant bendrą teisinę kultūrą ir pagrindinių teisių Sąjungoje kultūrą, ypač per Europos teisinio mokymo tinklą,
L. having regard to the key role played by training in developing a common legal culture and a culture of fundamental rights within the Union, in particular via the actions of the European legal training network,
M. kadangi teisingumo vykdymo kokybės standartų ir jo veiksmingumo, grindžiamo vertinimu, gerinimas turi stiprinti esminių ir procedūrinių baudžiamųjų priemonių kokybę bei jų taikymo kokybę, atsižvelgiant į teisminio savarankiškumo nuostatas,
M. whereas the improvement of the quality standards of justice and of its efficiency on the basis of the evaluation must enhance both the quality of substantive and procedural criminal provisions and the quality of their implementation, which is not in contradiction with due respect for the principle of the independence of the judiciary,
N. kadangi abipusis vertinimas reikalauja specialios metodologijos, atsižvelgiant į proceso sudėtingumą,
N. whereas mutual evaluation requires a specific methodology, taking into account the complexity of the process,
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas ketina surengti viešą seminarą tema „Geresnės teisingumo vykdymo kokybės Europos Sąjungoje skatinimas“,
P. having regard to the public seminar held by the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs on 18 January 2005 on promoting enhanced quality of justice in Europe,
Q. patvirtina Hagos programos gaires dėl savitarpio pasitikėjimo (3.2 dalis) stiprinimo, ypač gerinant teisingumo vykdymo kokybę, plėtojant vertinimą ir skatinant neįkainojamą teisinių institucijų bei organizacijų tinklo indėlį;
Q. approving the guidelines of the Hague Programme concerning the strengthening of mutual trust (paragraph 3.2.), especially by improving the quality of justice, by developing evaluation and by means of the invaluable contribution of the networks of legal institutions and organisations,
R. prisimena Hagos programos 3.2 dalį, kuri pabrėžia poreikį gerbti įvairių valstybių narių struktūrų ir teisinių sistemų bruožų įvairovę bei kiekvienos valstybės narės teisminį savarankiškumą, tuo pat metu skatinant stiprinti teisingumo vykdymo kokybę Europoje per savitarpio pasitikėjimą;
R. recalling paragraph 3.2 of the Hague Programme, which highlights the need to respect the diversity of various structures and traditional features of national legal systems and the independence of the judiciary in each Member State, while promoting enhanced quality of justice in Europe through mutual trust,
Teikia Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai šias rekomendacijas:
Addresses the following recommendations to the European Council and the Council: