natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijos pasiūlymais bendro vyno rinkos organizavimo (BRO) finansinių intervencijų priemonės iš esmės pakeičiamos à la carte struktūrinės intervencijos priemonėmis ir rinkos mechanizmais, neviršijant nacionalinių įstatymų rinkinių, ir antruoju Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramsčiu: žemės ūkio plėtra.
The Commission proposals essentially convert the financial interventions of the CMO in wine into a package of à la carte structural interventions and market mechanisms within the framework of national dossiers and the second pillar of the CAP i.e. agricultural development.
Tačiau lėšų perkėlimas iš I BŽŪP ramsčio į II ramstį ir bendras finansavimas naudojant nacionalinius išteklius per kaimo plėtros programas, rinkos stabilizavimo priemonės ir vyno sektoriaus gamybos potencialo mažinimas prieštarauja požiūriui, kuriuo siekiama užtikrinti gyvybingą sektoriaus ateitį ir sukurti pagrindinius Bendrijos teisės principus atitinkančias konkurencijos taisykles.
Furthermore, the transfer of resources from pillar I to pillar II of the CAP and co-funding with national resources through the rural development programmes, measures to stabilise the market and to reduce the productive potential in the wine sector are contrary to any approach which seeks to ensure a viable future for the sector and to establish rules of competition which respect the basic principles of Community law itself.
Komisijos pasiūlymu iš esmės siekiama laipsniškai atsisakyti I ramsčio ir vienodų politikos priemonių, taip mažinant ir atsisakant viso vyno sektoriaus reguliavimo.
The Commission proposal seeks essentially gradually to weaken pillar I and to dismantle the uniform policies, thereby weakening and deregulating the entire wine sector.
Be to, esama rizikos, kad skiriant lėšas atskiriems kaimo plėtros programų sektoriams kiltų sunkumų nacionaliniu lygiu, nes kai kurie žemės ūkio sektoriai neteks lėšų, finansuojant tam tikrą dalį struktūrinių vyno sektoriaus intervencijų.
Furthermore, there is a risk that problems will arise at national level when resources are distributed to individual sectors in the rural development programmes, because other agricultural sectors will be deprived of funds so as to enable part of the structural interventions in the wine sector to be covered.
Būtina aiškiai nurodyti, kad sektoriaus destabilizavimas viename vyno gamybos regione netiesiogiai sudarytų sunkumų išlaikant pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą ir skatinant vyno gamybą kituose vyno gamybos regionuose.
It should be made clear that a destabilisation of the sector in one wine-producing region will indirectly create problems for the balance between supply and demand and the promotion of wine in other wine-producing regions.
B. Dviejų etapų reforma (2008–2011 m. ir 2012–2015 m.)
B. Reform in two phases (2008-2011 and 2012-2015)
Vyno sektoriui būdingi dideli skirtumai, įgyvendinant Bendrijos politikos priemones, ypač tokiais klausimais kaip pasiūlos ir paklausos reguliavimas, restruktūrizavimas, vynuogynų rovimas, vyno klasifikavimas ir ženklinimas, skatinimo politika, distiliavimas, neįteisintų vynuogynų egzistavimas bei gamintojų ir gamybos šakos organizacijų vaidmuo.
The wine sector is characterised by glaring divergences in the implementation of Community policies, notably as regards the regulation of supply and demand, restructuring, grubbing-up, the classification and labelling of wines, promotion policy, distillation, the existence of ‘non-legalised’ plantings and the role of producers and interprofessional organisations.
Jei pirmuoju reformos etapu nepavyktų pasiekti pusiausvyros tarp paklausos ir pasiūlos Bendrijos lygiu, sunkumai rinkoje ir toliau turės įtakos vyno gamybai visuose regionuose.
Unless a balance is struck between supply and demand at Community level in the first phase, problems will continue in the market which will continue to be affected by the production of wine in all regions.
Be nacionalinių ir regioninių ypatybių, kurios, be kita ko, suteikia Europos vynui ir kultūrinę reikšmę, būtina jau iš pradžių nustatyti šių horizontalių politikos priemonių uždavinius, siekiant išsaugoti vyno regionų stabilumą ir suderinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą ir nenacionalizuoti bendro vyno rinkos organizavimo (BRO), įgyvendinus uždarą požiūrį į valdymą.
Without overlooking national and regional particularities which, moreover, give European wine its cultural character, we should from the outset define the objectives of the abovementioned horizontal policies so that wine-growing regions are not destabilised and supply and demand are balanced without the re-nationalisation of the CMO through the adoption of a ‘closed’ management approach.
Naujoji bendrojo vyno rinkos organizavimo (BRO) reforma turi būti įgyvendinama dviem etapais: pirmojo etapo (2008–2011 m.) uždavinys yra pertvarkyti rinką ir laipsniškai pritaikyti bendrą vyno rinkos organizavimą (BRO) prie paprastesnės ir konkurencingesnės sistemos, daugiausia dėmesio skiriant vienodos politikos priemonėms; antrajame etape (2012–2015 m.) siekiama visiškai įgyvendinti Paramos ir plėtros programas vyno sektoriuje (SDPW) nacionaliniu ir regioniniu lygiu, siekiant išlaikyti stabilias rinkas ir įgyvendinant pagrindinį principą: stiprinti Europos vyno konkurencingumą.
It is indispensable to implement the new CMO in two phases: during the first (2008/2011) the objective must be to reorganise the market and gradually adjust the CMO to a simpler and more competitive framework by focusing on uniform policies and measures; the second phase (2012/2015) will pursue the full development of the Support and Development Programmes in the wine sector (SDPWs) at national and regional level, with the maintenance of stable markets and an increase in the competitiveness of European wines as the guiding principle.
Taip pat būtina siekti laipsniško naujų vynuogynų sodinimo liberalizavimo, o tai, žinoma, negali būti įgyvendinta atskirai nuo neteisėtų vynuogynų tikrinimo procedūrų, atsižvelgiant į mažėjančią kontrolės priemonių riziką ir šio proceso įtaką visai vyno rinkai.
It is also indispensable to achieve the gradual liberalisation of new plantings which cannot of course be implemented independently of the procedure for examining illegal wine plantings, given the risk of controls on these areas disappearing, which would affect the wine market as a whole.
Laipsniškas leidimų sodinti naujus vynuogynus procesas turi būti susietas su laipsnišku krizių valdymo mechanizmo apimties mažinimu, bent pirmajame reformos etape (2008–2011 m.).
The gradual authorisation of new plantations must be linked to the equally gradual weakening of the crisis management mechanism at least during the first phase of reform (2008 to 2011).
Kadangi nei dabartinis bendras vyno rinkos organizavimas (BRO), nei priemonių įgyvendinimas nacionaliniu arba regioniniu lygiu nenumato jokios tiesioginės paramos vynuogių augintojams, turi būti sukurta vynuogių augintojų paramos politika, kuri būtų suderinama su naująja Bendrąja žemės ūkio politika (BŽŪP) taip, kad bendrasis vyno rinkos organizavimas (BRO) atitiktų pagrindinius jos principus.
Since neither the existing CMO in wine nor the method of implementing it at national and regional level provide for any direct support for wine growers, a policy to support wine growers must be developed which is compatible with the new CAP so that the CMO in wine complies with its basic principles.
Komisija mano, kad ūkininkų pajamos, visiškai atsiejant jas nuo gamybos apimčių, didės tik vidutinės trukmės laikotarpiu, laipsniškai mažėjant gamybos apimtims ir nykstant komerciniams interesams, o to nepageidauja Komisija, kaip tai aiškėja iš komentarų dėl trečiojo scenarijaus.
The Commission considers that the increase in farmers’ incomes from complete decoupling will only occur in the medium term, since the volume of production and commercial interest will gradually decline, an outcome which it does not wish, as its comments on the third scenario indicate.
Tačiau Komisija kaip gamybos mažinimo priemonę ypač palankiai vertina vynuogynų šalinimo skatinimo programą, kuri nėra siūloma jokiam kitam Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) sektoriui.
However, the Commission is particularly favourable to promoting a programme of grubbing-up to reduce production, a measure which has not been proposed for any other agricultural sector under the CAP.
Net cukraus atveju pasiūlymas dėl cukrinių runkelių gamybos mažinimo yra susietas su parama kainų mažinimo ir restruktūrizavimo iniciatyvoms steigiant cukraus pramonės restruktūrizavimo fondą.
Even in the case of sugar the proposal to reduce sugar beet production was accompanied by a gradual reduction in support prices and restructuring initiatives with the establishment of a sugar restructuring fund.
Siekiant gyvybingos sektorių plėtros, svarbu, kad dalis Bendrijos lėšų, kurios iki šiol buvo naudojamos distiliavimui, būtų skirtos tiesioginiams veiksmams, pvz., gamybos būdams, kompleksinei paramai, vyno pasiūlos kontrolei ir vyno kokybės gerinimo priemonėms finansuoti.
If the sector is to develop in a viable manner, it is important that part of Community funds, which have so far been used mainly for distillation, be made available for funding direct actions, such as methods of production, cross-compliance, controls on wine supply and boosting wine quality.
Vynuogynų šalinimas, siekiant sumažinti pasiūlą, negali būti Bendrijos prioritetas, ypač jei tam reikės didelių Bendrijos lėšų.
The funding of grubbing-up aimed at definitively reducing supply cannot be a Community priority, especially since it will use up significant Community resources.
D. Gamybos kontrolės priemonės kokybei, poveikiui aplinkai ir rinkos pusiausvyrai stebėti
D. Production controls on the grounds of quality, environmental concerns and market equilibrium
Privalomas viršutinės derliaus ribos nustatymas konkrečiuose regionuose pagaminto rūšinio vyno gamybai (rūšinis vynas pkr) negali būti veiksmingai reguliuojamas, nes nėra atitinkamo Bendrijos apribojimo stalo vynui; tai reiškia, kad tam tikrais atvejais to paties vynuogyno derlius gali būti naudojamos daugiau negu vienos kategorijos vynui gaminti.
Compulsory compliance with a ceiling for yield for quality wine produced in specific regions (QWPSR) could not be effectively monitored since there is no corresponding Community restriction for table wines; this means that in some cases grapes from the same plot may be used for the production of more than one category of wine.
Todėl svarbu, kad žemės ūkio ir gamybos technologijų apribojimai vyno su geografinėmis nuorodomis gamybai būtų taikomi ir stalo vynui, kurio ženklinimas pasikeis ir kurio komercinė vertė išaugs, taip didinant vyno gamintojų pajamas.
It is therefore important that agricultural practices and restrictions on wines with a geographical indication should also apply to table wines whose labelling will change and whose commercial value will increase, leading to an increase in wine growers’ incomes.
Gamybos sąlygų kontrolė yra tinkamas sprendimas daugeliui vynuogynų, atsižvelgiant į perprodukciją ir žemą produkcijos kokybę.
Controlling the conditions of production constitutes a solution to the over-production of many vineyards and the low quality of their products.
Moksliniai tyrimai rodo, kad didelis derlingumas daugeliu atveju yra atvirkščiai proporcingas iš šio derliaus pagaminamo vyno kokybei, nes mažėja cukraus kiekis, aromatinės savybės ir polifenolinių medžiagų santykis.
Scientific analyses have shown that high yields in some cases are in inverse proportion to the quality of wines, since they tend to reduce sugar content and the aromatic characteristics and the ratio of polyphenols.
Esant šioms sąlygoms, laikinosios gamybos atsisakymo programos (išankstinis derliaus nuėmimas arba kekių šalinimas iki joms sunokstant) ir derlingumo iš hektaro mažinimas turėtų būti alternatyvus sprendimas vynuogynams šalinti.
In this context, temporary abandonment programmes (premature harvesting or cutting bunches before ripening) and reducing yields per hectare should be alternative solutions to grubbing-up.
Ši paskutinė programa galėtų būti pagrįsta žemiausių arba didžiausių derlingumo ribų nustatymu atskiriems vynuogynams arba vyno naujo klasifikavimo pagrindu.
This last programme could be based on thresholds or yield limits set in relation to individual plots on the basis of a new classification of wines.
Derlingumo mažinimo arba kontroliavimo – žinoma, neviršijant nustatytos žemiausios gamybos ribos, nes tai sudarytų pavojų sektoriaus konkurencingumui – gali būti siekiama skatinant naujas ūkininkavimo technologijas, pvz., leidžiant augti kitai augmenijai (vynuogių augintojai leidžia tarp vynuogienojų augti augmenijai, kuri stabdo vynuogienojų augimą), iš dalies pašalinant ūglius (šalinant naujus derlingus ūglius) arba nuimant derlių iki jam sunokstant (atskirų kekių šalinimas iki joms sunokstant).
Reducing or controlling yields - not, of course, below a production threshold which would jeopardise the sector’s competitiveness - could be achieved by promoting new agricultural practices, including allowing vegetation to grow (wine producers let vegetation grow among the vines which are thus exhausted), the partial removal of shoots (consists of the removal of new shoots with fruit) or harvesting before the grapes are ripe (removal of some bunches before they are mature).
Šie būdai papildomai leidžia mažinti augalų sveikatos intervencijas, tręšimą ir drėkinimą ir gali net pagerinti rūšių atranką.
In addition these practices permit a reduction in plant health interventions, fertilisation and irrigation and may even improve the choice of varieties.
Šios priemonės finansavimas galėtų būti taip pat supaprastintas, įgyvendinant geros praktikos kodeksus, kurie būtų nustatyti, bendradarbiaujant su profesinėmis ir gamintojų organizacijomis, kiekviename regione.
Funding of this measure could also be facilitated by codes of good practice established in each region in cooperation with the interprofessional organisations and producer organisations.
Distiliavimo mechanizmas, kaip ir kiti mechanizmai, kurie egzistavo kitiems žemės ūkio produktams iki paskutinės BŽŪP peržiūros, iki šiol buvo laikomas viešosios intervencijos vyno rinkoje priemone.
The distillation mechanism has so far basically played the role of public intervention in the wine market, like equivalent mechanisms which existed for other agricultural products until the recent review of the CAP.
Distiliavimas atlieka ypatingą vaidmenį dabartinėje bendro vyno rinkos organizavimo (BRO) sistemoje, nes ji apima maždaug 10 proc. visos metinės vyno gamybos, stalo vyno distiliavimas siekia iki 30 proc. kiekvienam gamintojui, o rūšinio vyno distiliuojama labai mažai.
Distillation has a particularly important role to play in the present CMO since it absorbs some 10 % of wine production annually, with distillation of table wines as high as 30 % per producer, unlike quality wines, very little of which is distilled.
Metinis distiliavimo biudžetas yra apytiksliai 500 milijonų eurų, o bendros alkoholio saugojimo išlaidos siekia 237 milijonus eurų: todėl distiliavimui tenka 45 proc. visų Bendrijos lėšų bendro vyno rinkos organizavimo (BRO) sistemoje.
The annual budget for distillation is approximately EUR 500 million, while total costs for storing alcohol amount to EUR 237 million: the management of distillation therefore accounts for 45 % of total Community resources for the CMO in question.
Reikėtų pabrėžti, kad Komisijos pasiūlymas remti distiliavimą arba šalinti šalutinius produktus be papildomo finansavimo neturi pagrindo, nes distiliavimas, nors ir susijęs su vyno gamintojais, yra vykdomas alkoholio įmonėse: finansinių paskatų trūkumas pastarosioms padarytų distiliavimą arba šalinimą neveiksmingą.
It should be stressed that the Commission proposal on maintaining distillation or withdrawing by-products without funding does not make sense, since distillation concerns wine producers, while it is distillers who carry it out: the lack of financial incentive for the latter will make distilling or withdrawal inoperative.
Komisijos pasiūlymas dėl kontroliuojamo vyno gamybos šalutinių produktų šalinimo atsisakymo sukeltų rimtų sunkumų aplinkos apsaugos srityje didžiausiuose vyno gamybos regionuose.
The Commission’s proposal for the controlled withdrawal or distillation would create serious environmental problems in major wine-producing regions.
Tačiau atsisakius dvejopos paskirties distiliavimo, būtų fermentuojami dideli vyno kiekiai, taip pažeidžiant regionų ir Europos rinkos pusiausvyrą ir sukeliant sunkumų regionuose.
However, the proposal for the abolition of dual-purpose distillation would lead to the vinification of large quantities, which would greatly disrupt the European market and create problems within regions.
Nesugebėjimas laipsniškai panaudoti esamos perprodukcijos (padėtis, kurios Komisija savo pasiūlyme nenumato) ne tik sukeltų sumaištį rinkoje, bet ir neigiamai paveiktų vyno augintojų ir gamintojų pajamas.
A failure to absorb surpluses gradually - a contingency which is apparently not catered for in the Commission’s proposal - would create very significant market turbulence but also greatly affect wine growers’ income.
Bendrijos intervencijos priemonės rinkos valdymo mechanizmo pavidalu pereinamuoju pirmuoju reformos etapu (2008–2011 m.) išlieka būtinos siekiant pertvarkyti rinkas ir apsaugoti rūšinį vyną; naudojant šias laikinos distiliacijos priemones būtina įvertinti ir tai, ar perprodukcija atsiranda kaip gamybos ciklo padarinys, ar yra struktūrinio pobūdžio, pripažinti techninių atsargų svarbą ir pagaliau daugiau dėmesio skirti alkoholio rinkai.
Community intervention in the form of a market management mechanism remains indispensable during the transitional first phase of reform (2008-2011) in order to reorganise the markets and safeguard the quality of wines; these provisional distillation measures must always distinguish between cyclical over-production and structural surpluses, recognise the importance of ‘technical’ stocks and finally pay more attention to the alcohol market.
Komisijos argumentai, kad rinkos pusiausvyrą galima atkurti automatiškai, be jokių kriterijų įgyvendinant rovimo procedūrą, pašalinant beveik 12 proc. visų Europos vynuogynų, kartu išlaikant draudimą sodinti naujus vynuogynus iki 2013 m., negali būti gyvybingos ir konkurencingos viso Europos vyno sektoriaus, kuris susiduria su atviros ir globalizuotos rinkos iššūkiais, plėtros pagrindas.
The Commission’s justification for restoring market equilibrium by the ‘magical’ implementation of a grubbing-up regime without recourse to any criteria accounting for as much as 12 % of European vineyards, in combination with a continuation of bans on new plantings up to 2013 cannot provide the basis for a viable and competitive development of the entire European wine growing sector which has to face the challenge of open and globalised markets.
Šis modelis ne tik padarytų nepataisomą žalą Europos vyno konkurencingumui, suardytų socialinę ir ekonominę kaimo vietovių infrastruktūrą, aplinkos apsaugos srityje sukurtų daug sunkumų, kurie kai kuriuose regionuose turėtų nepataisomų padarinių, bet ir skatintų „Naujojo pasaulio“ vyno gamybą, kuri vidutinės trukmės laikotarpiu neleistų Europos vynui išsikovoti vietos pasaulio rinkose.
This model will cause irreparable damage to European competitiveness, destroy the social and economic fabric of the countryside, create a series of environmental problems which in some regions will be irreversible, but it will also encourage an increase in ‘New World’ wine production, which in the medium term will prevent European wines recapturing markets.
Kartu Komisijos pasiūlymas sukeltų didelių sunkumų naikinant vynuogynus, ypač dėl kompensacijų, priklausomai nuo derlingumo, kurias iki šiol nustatydavo valstybės narės, bent jau konkrečiuose regionuose pagamintam rūšiniam vynui (rūšinis vynas pkr), šių priemonių apimties, pvz., ar jos turėtų būti taikomos pagrindinėms vyno kategorijoms, tik konkrečiuose regionuose pagamintam rūšiniam vynui (rūšinis vynas pkr) ar stalo vynui ir pagaliau dėl to, kas yra atsakingas už planavimą ir ar galima užtikrinti, kad bendro vyno rinkos organizavimo (BRO) lėšų pakaktų kompensacijoms tuo atveju, jei vyno gamintojai pradėtų masiškai reikalauti kompensacijų už vynuogynų rovimą.
At the same time implementation of the Commission’s proposal would cause significant problems in carrying out grubbing-up, in particular in respect of the level of compensation based on yield, which so far has been determined by Member States, at least for quality wines produced in a specific region (QWpsr), the scope of these measures, i.e. whether it should be applied to both basic categories of wine, quality wines produced in specific regions (QWpsr) and table wines and, finally, the question who will be responsible for planning and whether it will be possible to ensure that CMO resources are sufficient to cover compensation in the event of mass demand for grubbing-up by wine producers.
Vyno gamybos apribojimai ir kontrolė negali remtis, kaip siūloma Komisijos komunikate, tik tokiomis dviem gamybos stabilizavimo priemonėmis kaip pasitraukimas iš gamybos arba draudimas iki 2013 m. sodinti naujus vynuogynus.
Restrictions and controls on wine production, as proposed by the Commission in its communication, cannot be subject to two production ‘stabilisers’, such as permanent abandonment and a ban on new plantings until 2013.
Atsižvelgiant į nuolatinį gamybos mažėjimą, Europos vyno gamybos sektorius gali patekti į nepalankią padėtį, palyginti su importu iš „Naujojo pasaulio“ šalių, ypač žinant, kad reikia mažiausiai ketverių metų, kol nauji vynuogynai duos derlių, o tai reiškia, kad pirmojo naujos vynuogynų kartos derliaus sulauksime tik 2014–2017 m.
Owing to steadily declining production, the European wine sector would find itself in a disadvantageous position compared to imported ‘New World’ wines, particularly in view of the fact that at least four years are needed for new plantings to produce a yield, which means that the first generation of new plantings will only produce a yield in 2014-2017.
Veiksminga bendro vyno rinkos organizavimo (BRO) kontrolės ir valdymo priemonė
H. Vineyard register - Tool for effective controls and management of the CMO
Valstybių narių vynuogynų registras turi būti pertvarkytas siekiant kontroliuoti vynuogynų ploto ir pagaminamos vyno produkcijos santykį ir kontroliuoti ženklinimą pagal naująją vyno klasifikaciją.
The vineyard register of Member States must be completed or adapted so that a correlation is established between plots and the wine produced and that the labels created by the new classification of wines are controlled.
Ši horizontali Bendrijos priemonė sudarytų sąlygas: a) stebėti vynuogių auginimą (viso kokybiško vyno gamybos eigą ir procesą); b) didinti skaidrumą, nurodant geografinę vyno kilmės vietą ir jo vietos ypatybes; c) galimybei vykdyti maisto grandinės stebėjimą ir kontrolę, pvz., atsekamumą, kt.; d) veiksmingai ir viešai suvienodinti vyno kategorijas ir užtikrinti tinkamą distiliacijos valdymą krizės atveju; e) išsamiai informuoti vartotojus.
This horizontal Community measure will contribute: (a) to monitoring the progress and production of grapes/wine of all quality categories; (b) increasing the transparency of the indications of place of geographical origin of wine and its local character; (c) the possibility of carrying out controls monitoring the food chain, i.e. traceability etc.; (d) the effective and transparent unification of wine categories and the sound management of crisis distillation; (e) comprehensive consumer information.
Vyno registrą atnaujina valstybės narės, finansuoja Europos žemės ūkio garantijų fondas (EAGF) ir stebi Komisija.
Fresh adjustments of the wine register will be drawn up by Member States and funded by the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and monitored by the Commission.
Sodrinti naudojamos misos subsidijavimas leido dirbtinai išplėsti priemonę ir dėl to suaktyvinti ūkininkavimą kai kuriuose vynuogynuose.
The subsidisation of must used for enrichment has led to an artificial extension of the measure and resulted in the intensification of farming in some vineyards.