natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Todėl svarbu apmąstyti sanglaudos politikos veiksmingumo didinimo būdus ir galimybes.
It is therefore important to start thinking of ways and means to boost the efficiency of cohesion policy.
Būsimi uždaviniai ataskaitoje pirmiausia siejami su Rumunijos ir Bulgarijos įstojimu į ES 2007 m. sausio 1 d.
This report will start by looking at the accession of Romania and Bulgaria on 1 January 2007 as challenges for the future.
Ši narystė oficialiai nelaikoma „būsima plėtra“, nes šis plėtros etapas jau įtrauktas į naujojo 2007–2013 m. programinio planavimo laikotarpio finansinę perspektyvą.
These accessions do not strictly speaking count as “future enlargement”, since this round of enlargement has already been incorporated in the new financial perspective for the 2007-2013 programming period.
Vis dėlto, įgyvendinant būtent regioninę ir struktūrinę politiką, būtina atsižvelgti į tai, kad iki šiol nebuvo analizuojamas nepakankamų šių šalių ekonominių galimybių statistinis poveikis kitų regionų finansavimo gebėjimams, ir į tai bus atsižvelgiama tik nuo 2014 metų.
However, it is significant from the point of view of regional and structural policy that the statistical effect of these economically weak countries regarding the eligibility of other regions has not yet been calculated and will only make itself felt from 2014 onwards.
Be to, kitos Vakarų Balkanų valstybės (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija ir Serbija (kartu su Kosovu)) laikomos potencialiomis šalimis kandidatėmis, kurioms, kaip ir šalims kandidatėms, jau taikoma pasirengimo narystei ES paramos priemonė IPA.
The other countries of the Western Balkans (the former Yugoslav Republic of Macedonia, Albania, Bosnia-Herzegovina, Montenegro and Serbia (including Kosovo)) also count as potential candidates, and are also – like the candidate countries – in receipt of the IPA (Instrument for Pre-accession Assistance).
Makedonija 2004 m. kovo 22 d. pateikė paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje ir yra vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kuriai suteiktas šalies kandidatės statusas
Macedonia applied on 22 March 2004 for accession to the European Union and is currently the only country of the Western Balkans to enjoy candidate status.
Visos naujos ir pirmiau išvardytos potencialios šalys kandidatės ir šalys kandidatės toliau tekste vadinamos ACC 9.
The above-mentioned nine acceding and candidate countries will hereafter be referred to collectively as the ACC-9.
Ataskaitoje analizuojamos visos 9 potencialios šalys kandidatės ir šalys kandidatės (ACC 9), kurios vidutinės trukmės laikotarpiu, nors ir ne vienu metu, galėtų tapti ES narėmis.
This report concerns the ACC-9 as a whole, all of which could become members of the EU in the medium term, though not necessarily at the same time.
Šioje ataskaitoje neminimos kitos valstybės, su kuriomis buvo pasirašyta ES partnerystės sutartis (Ukraina, Rusija) arba kurios buvo įtrauktos į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), nes jos tik tolimoje ateityje galės tapti potencialiomis šalimis kandidatėmis.
Other states with which the EU has concluded partnership agreements (Ukraine, Russia) or which are included in the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), are not covered in this report, since they only have a very long-term prospect of being potential candidate countries.
Būsimos regioninės politikos pagrindai
Framework for future regional policy
Pažanga ES sanglaudos srityje
Progress on convergence in the EU
Įgyvendinant Europos sanglaudos politiką pasiekta aiški pažanga, ypač išskiriant paramą ES plėtrai į Pietus.
European cohesion policy has achieved major successes, most notably in its support for the southern enlargement of the EU.
Šiandien daugelyje buvusių šalių kandidačių viršyta 75 proc. arba 90 proc. riba.
Many of the former candidate regions have now passed the 75% or 90% thresholds.
Šiek tiek kuklesnė plėtra į Rytus.
The results of eastward enlargement are rather more modest.
Nuo 15 iki 25 valstybių narių išplėstos ES teritorija padidėjo 23 proc., gyventojų skaičius – 20 proc., o BVP išaugo tik 5 proc.
The enlargement from 15 to 25 Member States meant that the EU grew by 23% in area and by 20% in population, but by only 5% in terms of added value.
„Plėtra po dvejų metų: ekonominis įvertinimas“, Europos Komisija, vienkartinis leidinys Nr. 24, 2006 m. gegužės 6 d.
“Enlargement, two years after: an economic evaluation”, European Commission, Occasional Paper no.
Komisija prognozuoja, kad gyvenimo lygis bus suvienodintas (pasiekta 75 proc. riba) ne anksčiau kaip 2040 m.
24, May 2006. , the Commission does not expect convergence of living standards (75% threshold) to be achieved until 2040.
Įvairių mokslinių institutų nuomone, gali pastebimai susilpnėti augimas ES 10 valstybių narių, ir suvienodinimo procesas gali užtrukti dar ilgiau
Some economic institutes think that the growth of some EU-10 states may significantly fall off, thus slowing down the convergence process even more.
„Dabartinė ekonomikos padėtis Vidurio, Rytų ir Pietų Europos šalyse“, Vienos tarptautinės ekonominės padėties analizės institutas, 2005 m. liepos mėn., 2006 m.
“Die aktuelle Wirtschaftslage in den Länder Mittel-, Ost- und Südeuropas”, [The current economic situation in the countries of Central, Eastern and Southern Europe], Vienna Institute for International Economic Studies, July 2005; data from Eurostat, 2006.
Daugelyje regionų patiriama nuostolių dėl uždaromų įmonių arba didelio nedarbo.
Many regions have been affected by business closures and high unemployment.
Ekonominių skirtumų tarp ES 10 ir ES 15 mažinimas pastaruoju metu paaiškinamas santykinai lėtu augimo tempu „senosiose“ ES 15 šalyse.
The above-mentioned convergence of the EU-10's economic performance with that of the EU-15 is partly the result of a relatively weak growth in the “old” EU-15.
Ekonominių skirtumų mažinimo procesas vyksta esant sudėtingai daugelio valstybių narių biudžetinei padėčiai.
In most Member States, economic convergence is fraught with budgetary problems.
Šešios (Lenkija, Čekijos Respublika, Vengrija, Slovakija, Malta ir Kipras) iš dešimties naujų valstybių neįvykdė Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų
Six of the new Member States (Poland, Czech Republic, Hungary, Slovakia, Malta and Cyprus) have infringed the Stability and Growth Pact
Tai neigiamai paveiks daugelio valstybių narių galimybes ir pasirengimą papildyti į ES biudžetą ir prisidėti prie sanglaudos politikos įgyvendinimo.
This will have a negative impact on the extent to which many Member States are able and willing to make contributions to the EU budget and thus to cohesion policy.
Be to, valstybės narės ateityje patirs finansinių nuostolių ir dėl demografinės kaitos.
This is compounded by the prospect of the public expenditure occasioned by demographic change.
Europos Sąjungos Ekonomikos ir finansų ministrų tarybos 2006 m. vasario 13 d. pranešime
A communication of the Council of Economic and Finance Ministers of 13 February 2006
Gebėjimas priimti naujas nares ir būsimos plėtros uždaviniai
Absorption capacity and the challenge of future enlargements
Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadose
A decision of the EU Presidency
Todėl, vykdant sanglaudos politiką, gebėjimas priimti naujas nares nereiškia, kad „seniesiems“ Bendrijos regionams ar šalims dėl „statistinio poveikio“ bus nutrauktas finansavimas, nepaisant nepagerėjusių konkurencinių gebėjimų ir struktūrinės kaitos.
In other words, in relation to cohesion policy, absorption capacity means that "old” regions/countries should not lose their eligibility for funding as a result of the statistical effect without improvements in their competitiveness and structural situation have changed for the better.
Plėtros į Rytus nulemtas struktūrinio finansavimo nutraukimas arba jo sumažinimas daugeliui ES 15 regionų buvo problema.
The loss or prospective loss of structural funding was already a problem for many regions of the EU-15 as a result of the eastward enlargement.
Jei 9 potencialios šalys kandidatės ir šalys kandidatės šiandien iš karto taptų ES narėmis, remiantis Europos Parlamento mokslininkų statistiniais skaičiavimais, daugiau nei vienas trečdalis lig šiol finansinę pagalbą gavusių regionų prarastų 1 tikslo regiono statusą
If the ACC-9 joined today, the European Parliament’s research unit estimates that more than a third of the current regions eligible for structural funding would lose their Objective 1 status.
Tik Baltijos valstybės ir Slovakija ir toliau gautų finansavimą.
Only the Baltic states and Slovakia would escape the loss of eligible regions.
Labiausiai nukentėtų Italija, Vokietija, Malta, Ispanija, Graikija ir Prancūzija.
The worst affected would be Italy, Germany, Malta, Spain, Greece and France.
Iš Sanglaudos fondo (90 proc.) nebūtų finansuojamos Graikija, Kipras ir Slovėnija.
Greece, Cyprus and Slovenia would be excluded from the Cohesion Fund (90%).
Čekijos Respublika būtų jau beveik pasiekusi 90 proc. ribą.
The Czech Republic would not fall far short of the 90% threshold.
Remiantis moksliniais skaičiavimais, galima teigti, kad jei šiandien visos 9 potencialios šalys kandidatės ir šalys kandidatės taptų ES narėmis, šioms šalims turėtų būti suteikta 150,2 mlrd. eurų dydžio suma, kad jos, atsižvelgiant į esamą padėtį, galėtų pritraukti reikalingas struktūrinių fondų investicijas
However, expert calculations have shown that, if all the ACC-9 joined the EU now, a budget of EUR 150.2 billion would have to be made available to them to permit the structural fund investments which are presently regarded as essential to take place.
„Būsimos plėtros padariniai ES regioninei politikai, būsimo struktūrinių fondų paskirstymo apskaita ir paaiškinimai“, Finansų ir regioninės analizės bendrovė (GEFRA), 2006 m. lapkričio mėn. .
"Die Auswirkungen der zukünftigen Erweiterungen auf die EU-Regionalpolitik, Berechnungen und Erläuterungen zur zukünftigen Verteilung der Strukturfonds", [Effects of future enlargements on EU regional policy, calculations and observations on the future distribution of the Structural Funds] GEFRA Gesellschaft für Finanz- und Regionalanalysen, November 2006.
Politiškai nepriimtina atitinkamai padidinti struktūrinių fondų išteklius.
An increase of this magnitude in the structural fund appropriations is politically unrealistic.
Nelabai tikslinga būtų taikyti ir tiesinį finansinės pagalbos išteklių sumažinimo būdą lig šiol finansinę pagalbą gaunančioms šalims: tada Lenkijai, pvz., struktūrinių fondų parama sumažėtų beveik 50 proc.
A consequent linear reduction in funding for existing recipients would also make little sense: this would mean Poland, for example, having to accept a reduction of nearly 50% in its current structural funding.
Žinoma, aprašyti plėtros scenarijai nebūtų įgyvendinami iš karto.
These enlargement scenarios will not, of course, all take place at the same time.
Aišku, kad 2007 m. įstojusiųjų šalių Bulgarijos ir Rumunijos statistinis narystės poveikis paaiškės tik kitą finansinį laikotarpį.
The only thing which is certain at present is that the statistical effects of Romania’s and Bulgaria’s accession in 2007 will be felt in the next funding period.
Tačiau visos šalys, kurioms teikiama pasirengimo narystei parama, siekia kuo greičiau tapti ES narėmis.
But all the countries receiving pre-accession assistance are seeking early EU membership.
Kol kas neįmanoma tiksliai prognozuoti nei kada atskiros šalys taps ES narėmis, nei kokia bus ekonominė ES raida.
Neither the time-frame for the accession of the individual countries nor the economic development of the EU can be precisely predicted at present.
Ne visos šalys sugebės iš karto panaudoti ir numatytus 4 proc. struktūrinių fondų lėšų.
The assumed 4% absorption of structural funds is also not likely to take place immediately for every country.
Tačiau būsimos plėtros mastas sietinas su galiojančiomis struktūrinės politikos taisyklėmis.
Nevertheless, the scale of the forthcoming accessions, given existing structural policy regulations, needs to be made clear.
Net ir iš šio supaprastinto aprašymo aišku, kad, jei atsižvelgiant į nūdienos struktūrinę politinę padėtį, visos potencialios šalys kandidatės ir šalys kandidatės taptų ES narėmis, tai Bendrijai būtų pernelyg sunki našta.
Even this simplified picture shows that the Community would be overwhelmed by the prospective new members taken as a whole, under current structural policy conditions.
Skaičiavimai taip pat patvirtina, kad labai skirsis atskirų naujų narysčių poveikis Sąjungai.
However, the calculations also show that the individual accessions would differ significantly in their effects on the EU.
Turkija – įvairiais atžvilgiais ypatingas atvejis.
Turkey is a special case in every respect.
„Klausimai dėl Turkijos narystės Europos Sąjungoje“, Komisijos tarnybų parengtas darbo dokumentas SEK(2004) 1202, 2004 m. spalio mėn. .
"Issues arising from Turkey’s Membership perspective ", Commission Staff Working Document SEC(2004) 1202, October 2004.
Remiantis kitais statistiniais skaičiavimais, 2025 m.
According to other estimates, by 2025 Turkey would be receiving up to € 26 billion annually for Structural Policy measures alone.
Turkijai vien tik struktūrinės politikos įgyvendinimui reikėtų iki 26 mlrd. eurų per metus
“Der EU-Beitritt der Türkei: Wie teuer wird die Gemeinsame Agrarpolitik", [Turkey’s EU membership: How expensive will it be for agricultural policy?]
„Turkijos narystė ES: kiek pabrangs Bendrijos žemės ūkio politika“, Harald Grethe.
Harald Grethe.
Humboldto universitetas, Žemės ūkis, 54 (2005) leidinys 2/ 2005. .
Humboldt Universität Berlin, Agrarwirtschaft 54 (2005) Heft 2/ 2005.
Pranešėjo samprotavimai
Rapporteur’s observations
Pateiktos plėtros prognozės patvirtina, kad, įstojus potencialioms šalims kandidatėms, išsiplėtusioje ES vėl labai padidėtų regioniniai gyvenimo gerovės skirtumai.
The development forecasts set out above show that the accession of the potential candidate countries would once more greatly widen regional discrepancies in terms of wealth within the enlarged EU.
Ši problema sanglaudos politikai, siekiančiai sumažinti regioninius skirtumus, padidėja dėl sudėtingos valstybinių biudžetų padėties ir stiprėjančio konkurencinio spaudimo.
The resulting challenge for a cohesion policy seeking to achieve regional equilibrium will be compounded by an overstretched budget and increasing global competition even within the EU-27.
Kartu vis labiau viliamasi, kad Europos struktūrinė politika daug prisidės prie Lisabonos tikslų įgyvendinimo.
At the same time, expectations are growing for European structural policy to make an effective contribution to the Lisbon strategy.
Todėl Europos regioninei politikai keliami reikalavimai didėja labiau nei regioninei politikai skiriamos finansinės lėšos.
As a result the challenges to European Regional Policy will outstrip the funds available.
Sanglaudos politikos tikslus bus galima pasiekti plėtros procesą skirstant į pakopas ir veiksmingai reformuojant dabartines priemones.
The current aims of cohesion policy can only be achieved by a graduated approach to the enlargement process and by reforms to boost the efficiency of existing instruments.
Regioninės politikos įgyvendinimo pakopų modeliai
Graduated regional policy models
Atitinkamos struktūrinės politikos koncepcijos turi būti rengiamos, atsižvelgiant į ekonominę ir politinę potencialių šalių kandidačių pasiektą pažangą ir gali tapti ypatingos ES narystės arba pagerintos kokybės EEE narystės išraiška.
Structural funding plans to this effect should be drawn up in the light of the economic and political progress made by the candidate countries and could reflect a special type of EU membership or an enhanced EEA+ membership.
Taip pat turi būti palikta galimybė nutraukti arba nenaudoti struktūrinės politikos priemonių.
It must also be possible to reverse or suspend structural policy measures.
Be to, būtina tiksliau apibrėžti struktūrinės politikos komponentus, įgyvendinant „sustiprintos kaimynystės politiką“.
In addition, the structural policy component of the “reinforced neighbourhood policy” should be more defined, in greater detail.
Veiksmingos regioninės politikos komponentai
Components of an efficient regional policy
Regioninė politika gali išlikti veiksminga arba tapti dar veiksmingesnė, jei teikiant paskolas bus taikomas sverto metodas ir jei bus tiksliai apibrėžtos finansinės galimybės.
The effectiveness of regional policy might be maintained or even enhanced by the leverage effect of loan financing , even when the margins for financial manoeuvre are limited.
Be to, Europos finansinė pagalba gali tapti dar svaresnė, jei atskiros valstybės labiau prisidėtų prie bendrojo finansavimo ir būtų supaprastinta privataus bendrojo finansavimo galimybė įgyvendinant Europos programas.
Greater effectiveness for European funding might also be achieved through higher national co-financing shares and simplified arrangements for private co-financing of European programmes.
Be to, turėtų būti išanalizuotas sanglaudos politikos veiksmingumo ir atskirų valstybių įgyvendinamos ekonominės politikos santykis.
Consideration should also be given to the link between the effectiveness of cohesion policy and national economic policies.
Todėl Bendrija galėtų skirti lėšas, atsižvelgdama į atskirose šalyse tinkamai įgyvendinamą ekonominio augimo politiką .
The Community might therefore link the award of appropriations to a favourable national growth policy.
Iš esmės turėtų būti persvarstomas ir prioritetinių finansinės pagalbos sričių turinys.
A radical rethink should also take place on the substance of funding priorities.
Siekiant didesnio poveikio augimui, ypač regioninio konkurencingumo skatinimui skirtose programose, turėtų būti labiau atsižvelgiama į regioninės ekonomikos internacionalizavimą ir svarbiausių tarptautinių infrastruktūrų plėtrą .
In particular programmes for promoting regional competitiveness should concentrate more closely on the internationalisation of the regional economy and on building up key international infrastructures with a view to giving greater incentives to growth.
Be to, struktūriniai fondai turėtų padėti sušvelninti demografinės kaitos ir globalizavimo poveikį .
It is also essential that the structural funds play a more important role in cushioning the impact of demographic change and globalisation.
Tačiau reikėtų kritiškiau analizuoti gamybinės veiklos subsidijų veiksmingumą, nes jos nėra labai svarbios gamybos plėtrai.
The effectiveness of business subsidies, on the other hand, should be subjected to critical examination, since they probably do not play a decisive role in determining business location.
Galiausiai būtina ir toliau didinti lėšų skyrimo skaidrumą .
Finally, there needs to be greater transparency in the award of appropriations.
Tik visiškai išsiaiškinus, kaip ir kur panaudojamos struktūrinių fondų lėšos, bus galima tinkamai įvertinti politinių tikslų sąrašą.
Only when there is sufficient clarity about how and where the money from the structural funds is being spent will it be possible to review the list of political objectives.
Taip pat būtina kovoti su korupcija ir piktnaudžiavimu, ir tai turi tapti svarbiausiomis dalyvavimo įgyvendinant sanglaudos politiką sąlygomis.
It is also vital to fight corruption and abuses and this must be an absolute precondition for membership of the European cohesion policy.
Apie tolesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo kriterijus būtina diskutuoti 2008–2009 m. peržiūrint biudžetą ir ateityje įvertinant sanglaudos politiką ir pasirengimo stojimui paramą.
Criteria for the further development of cohesion policy will have to be discussed in the review of the 2008/2009 budget as well as in future assessments of cohesion policy and pre-accession assistance.
Biudžeto komitetas ragina atsakingą Regioninės plėtros komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę ES išteklių sistemos padėtį, būtų sunku finansuoti ateities plėtrą ir išvengti pavojaus, kad bus pakenkta dabartinės sanglaudos politikos veiksmingumui;
Considers that, in view of the current state of the EU's resources system, it would be difficult to finance any future enlargement without jeopardising the effectiveness of the current cohesion policies;
Būsimos plėtros pasekmės sanglaudos politikos veiksmingumui
Consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
Būsimos plėtros pasekmės sanglaudos politikos veiksmingumui
The consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
dėl ES pagalbos prekybai
on The EU's Aid for Trade
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................17
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................16
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................21
OPINION of the Committee on Development ......................................................20
dėl ES paramos prekybai
on The EU's Aid for Trade
290. , į 2002 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl prekybos ir vystymosi siekiant panaikinti skurdą
290. , of 3 September 2002 on trade and development for poverty eradication
277. , į 2003 m. sausio 30 d. rezoliuciją dėl bado pasaulyje ir prekybos su vargingiausiomis šalimis kliūčių panaikinimo
277. , of 30 January 2003 on world hunger and the elimination of barriers to trade with the poorest countries
OL C 39 E, 2004 2 13, p.
OJ C 39 E, 13.2.2004, p.
79. , į 2003 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl pajėgumų didinimo besivystančiose šalyse
79. , of 15 May 2003 on capacity-building in the developing countries
255. , į 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Prekyba ir vystymasis: padėti besivystančioms šalims pasinaudoti prekyba“
255. , of 4 September 2003 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on trade and development - Assisting developing countries to benefit from trade
435. , į 2003 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl penktosios PPO ministrų konferencijos Kankune
435. , of 25 September 2003 on the Fifth WTO Ministerial Conference in Cancún
393. , į 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl veiksmų prieš badą ir skurdą
393. , of 24 February 2005 on action against hunger and poverty
397. , į 2005 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl visuotinio raginimo imtis veiksmų, kad skurdas taptų praeitimi
397. , of 6 July 2005 on the Global Call to Action: Making Poverty History
Priimti tekstai , P6_TA(2005)0289 . , į 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai PPO ministrų konferencijai Honkonge
Texts adopted, P6_TA(2005)0289 . , of 1 December 2005 on the preparations for the Sixth Ministerial Conference of the WTO in Hong Kong
Priimti tekstai , P6_TA(2005)0461 . , į 2006 balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge
Texts adopted, P6_TA(2005)0461 . , of 4 April 2006 on the assessment of the Doha Round following the WTO Ministerial Conference in Hong Kong
Priimti tekstai , P6_TA(2006)0123 . , į 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl prekybos ir skurdo: prekybos politikos krypčių kūrimas siekiant padidinti prekybos indėlį mažinant skurdą
Texts adopted, P6_TA(2006)0123 . , of 1 June 2006 on trade and poverty: designing trade policies to maximise trade's contribution to poverty relief
Priimti tekstai , P6_TA(2006)0242 . , į 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Dohos plėtros darbotvarkės sustabdymo
Texts adopted, P6_TA(2006)0242 . , and of 7 September 2006 on the suspension of negotiations on the Doha Development Agenda
Priimti tekstai , P6_TA(2006)0350 . ,
Texts adopted, P6_TA(2006)0350 .
– atsižvelgdamas į bendrą Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos deklaraciją dėl Europos Sąjungos vystymo politikos „Bendras Europos sutarimas“,
Joint Declaration by the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy “The European Consensus” ,