natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kalbant apie pasaulinį disbalansą, pasaulio bendruomenė sutaria, kad kiekviena šalis ir kiekvienas ekonominis regionas turėtų padėti koreguoti pasaulinį disbalansą.
As regards these global imbalances there is a consensus in the international community that each country and each economic region should contribute to a gradual adjustment of global imbalances.
Jungtinių Amerikos Valstijų atveju tai reiškia, kad jos turi spręsti einamosios sąskaitos deficito klausimą mažindamos biudžeto deficitą ir skatindamos privačius asmenis taupyti.
For the United States this means tackling its balance of trade deficit by removing the budgetary deficit and promoting private savings.
Europa ir Japonija gali padėti koreguoti pasaulinį disbalansą vykdydamos prekių ir veiksnių (t. y. darbo, nekilnojamojo turto ir finansų) rinkų struktūrines reformas ir taip stiprindamos savo augimo potencialą.
Europe and Japan can contribute to adjusting global imbalances by reinforcing their potential for growth by means of structural reforms in goods and factor markets.
Vienu pagrindinių prioritetų svarbiausiose naujose pramoninėse valstybėse išlieka lankstesnis valiutų kursas.
And, not least, greater flexibility in exchange rates remains a priority in the important emerging countries.
Esu įsitikinęs, kad atsakingas šių politikos rekomendacijų vykdymas laiku sukurtų pasaulines ir ekonomines sąlygas, kurios skatintų sklandžiai mažinti pasaulinį disbalansą.
I am personally convinced that the prompt and serious implementation of these political recommendations would create a global and economic environment, which would be essential to the smooth removal of global imbalances.
Kalbant apie centrinių bankų gebėjimą kovoti su pernelyg dideliais valiutų kurso svyravimais, manau, kad tokiam dideliam ir santykinai uždaram ekonominiam regionui kaip euro zona įgyvendinant pinigų politiką nepriimtina numanomai arba aiškiai siekti tikslo palaikyti valiutų kursą.
As far as the ability of the central banks to combat excessive exchange rate volatility is concerned, I believe that it is inappropriate for the monetary policy of a large and relatively closed economic region like the euro area to pursue an exchange rate objective either implicitly or explicitly.
Tokia politika galėtų prieštarauti kainų stabilumo užtikrinimo tikslui.
A policy of this kind might result in conflict with the objective of price stability.
Didžiųjų centrinių bankų, pvz., ECB, indėlis į tarptautinės finansų sistemos stabilizavimą yra valiutų kurso svyravimų ribojimas vykdant politiką, nukreiptą į kainų stabilumo užtikrinimą.
The contribution which the large central banks such as the ECB can make to the stabilisation of the international financial system consists in limiting exchange rate volatility by means of monetary policy with the aim of price stability.
Tačiau ECB labai atidžiai stebi valiutų kurso raidą, nes ji gali daryti įtaką tolesnei kainų raidai.
Certainly the ECB is monitoring exchange rate trends very closely, as they may have an impact on future price trends.
Tarptautinį valiutų naudojimą labiausiai lemia rinkos dalyvių sprendimai.
The international use of currencies is essentially determined by the decisions of market participants.
Todėl kalbant apie tarptautinį euro naudojimą ECB laikosi neutralios pozicijos, t. y. jis nei riboja tarptautinio euro naudojimo, nei jį skatina.
The ECB therefore adopts a neutral position as regards the internationalisation of the euro, i.e. it neither obstructs nor promotes the internationalisation of the euro.
Šiuo atveju taip pat galioja taisyklė, kad geriausias ECB įnašas į tarptautinį euro naudojimą yra patikima politika, kuri skatintų ir stiprintų pasitikėjimą bendrąja valiuta.
Here, too, it is true to say that the best contribution which the ECB can make to the international use of the euro is a credible policy which promotes and strengthens confidence in a common currency.
Kokių pokyčių tikitės paskyrus Beną Bernankę Federalinių rezervų valdybos pirmininku, ypač turėdamas mintyje infliacijos koeficientą, ir koks būtų minėtų pokyčių poveikis Europos ekonominei ir pinigų sąjungai ir ECBS pinigų politikai?
What changes do you expect from the recent nomination of Ben Bernanke as chairman of the Fed Board notably concerning the inflation rate and what could be their impact on the European monetary union and the ESCB monetary policy?
Man nepridera spekuliuoti galima Federalinių rezervų valdybos ( Fed ) pinigų politikos kaita.
It is not for me to speculate on any prospective change in the Fed’s monetary policy.
Naujasis Fed pirmininkas pakartotinai pabrėžė, kad užtikrins tęstinumą.
The Fed’s new chairman has repeatedly emphasised that he will maintain continuity.
Kaip ir jo pirmtakas, jis visų pirma aiškiai pasakė, kad „...sutelks dėmesį į ilgalaikį kainų stabilumą, kaip didžiausią pinigų politikos įnašą užtikrinant bendrą ekonomikos klestėjimą ir didžiausią užimtumą“.
Like his predecessor, he has made it clear from the start that he intends ‘… (to) maintain our focus on long-term price stability as monetary policy’s greatest contribution to general economic prosperity and maximum employment.’
Tai rodo, kad sutariama dėl to, jog kainų stabilumo užtikrinimas yra geriausias centrinių bankų įnašas į ekonomikos augimą ir užimtumą.
This shows that there is a broad consensus that price stability is the most effective contribution which central banks can make to economic growth and employment.
Abiem ekonominėms erdvėms – euro zonai ir JAV – bus labai svarbu plėtoti dvišalio bendradarbiavimo ir dialogo tradicijas keičiantis informacija, nuomonėmis ir tyrimų rezultatais.
It will be of considerable importance to both economic regions – the euro area and the United States – to continue the tradition of bilateral cooperation and dialogue by means of reciprocal information, the exchange of ideas and analysis.
Kaip vertinate renminbio (Kinijos nacionalinė valiuta) padėtį?
How do you evaluate the situation of the renminbi ?
Visiškai pritariu politinėms nuomonėms ir ypač G-7 šalių finansų ministrų bei centrinių bankų valdytojų rekomendacijoms, kurias 2003– 2004 m. jie pateikė naujoms pramoninėms Azijos valstybėms.
I fully share the policy statements and in particular the recommendations of the G7 Finance Ministers and Central Bank Governors who have been making them to emerging nations in Asia since 2003/2004.
Kinijos valdžios institucijos pritaria tikslui siekti didesnio valiutų kurso lankstumo ir tai parodė pastarųjų mėnesių Kinijos užsienio valiutų rinkos reformos.
The aim of moving towards greater exchange rate flexibility is shared by the Chinese authorities, as was demonstrated by the reforms in China’s foreign exchange market in recent months.
Jos buvo pradėtos 2005 m. liepos 21 d. pakeitus valiutų kurso nustatymo tvarką ir papildytos institucinėmis priemonėmis, siekiant parengti finansų sistemą rinkos labiau veikiamam valiutų kursui.
These were initiated with a change in the exchange rate regime on 21 July 2005, and augmented by institutional measures to prepare the financial system for more market-determined exchange rates.
Kaip gali būti toliau plečiama euro sritis ir šios valiutos poveikis, ypač tarptautinėse finansų institucijose?
How can the influence of the Euro area and its currency be further enhanced, in particular in international financial institutions?
Koks jūsų požiūris į dabartinį koordinavimą, pvz., prieš Tarptautinio valiutos fondo valdybos posėdžius?
What are your views on the current level of coordination, e.g. before IMF board meetings?
Nuo XX a. dešimtojo dešimtmečio pabaigos buvo įkurta keletas forumų (pvz., Finansinio stabilumo forumas), įgyvendintos kelios TVF priemonės (Prevencinė kreditų sistema, Finansų sektoriaus vertinimo programa (FSVP), Standartų ir normų kontrolės ataskaitos (SNKA) ir kt.).
Since the end of the 1990s, several forums have been set up (such as the Financial Stability Forum), several IMF tools implemented (Contingent Credit Line, FSAP, and ROSC....): is it possible to assess the impact of such changes on international financial stability?
Todėl atsakomybė bus prisiimama arba ES, arba paskirų šalių lygmeniu.
The responsibilities are accordingly exercised at either supranational or national level.
Mano nuomone, svarbiausias euro valstybių tikslas turėtų būti kiek įmanoma padidinti savo bendrą svorį ir įtaką tarptautinėse finansų institucijose.
To my mind it should be the prime objective of the euro nations to maximise their combined weight and their influence in international financial institutions.
Tuo pat metu raginimas suteikti didesnę svarbą pastangas rodančioms naujoms pramoninėms valstybėms yra teisėtas.
At the same time the call for greater importance for ambitious emerging countries is also legitimate.
Kalbant apie tarptautinės finansų struktūros reformą, turėtų būti atsižvelgta į abu aspektus.
Both factors should be taken into account in the context of a reform of international financial architecture.
Dabartinė politikos integracija riboja bendrų, įtikinamų ir nuoseklių euro valstybių pozicijų plėtrą.
The present level of political integration restricts the development of common, convincing and inherently consistent positions for the euro countries.
Todėl joms belieka kaip pagrindinę priemonę taikyti glaudų koordinavimą, siekiant kurti bendras pozicijas ir bandyti daryti įtaką tarptautinėms diskusijoms.
For that reason close coordination remains for them the essential instrument for developing common positions, and for attempting to influence international dialogue.
Šis euro valstybių pozicijų suderinimas jau dabar yra labai glaudus ir intensyvus.
This coordination between euro countries is already very close and intensive.
Turiu omenyje, pvz., mūsų vykdančiųjų direktorių TVF pozicijų suderinimą arba pozicijų suderinimą Ekonomikos ir finansų komiteto pakomitetyje TVF klausimais (SCIMF) Briuselyje.
I am thinking, for example, of the permanent coordination between our executive directors at the IMF, or of coordination on the Sub-committee of the Economic and Financial Committee on issues which are of relevance to the IMF (SCIMF) in Brussels.
Tačiau šie bandymai koordinuoti taip pat yra riboti:
But even with these attempts at coordination the limits are apparent:
- Trūksta bendro, visų euro zonos šalių pripažinto konceptualaus techninio ir politinio pagrindo.
- There is no uniform conceptual, technical or political basis which is accepted by all of the countries in the euro area.
Tai ypač taikytina principiniams klausimams, pvz., tarptautinių finansų rinkų klausimams arba ekonominės politikos strategijoms naujoms pramoninėms valstybėms ir besivystančioms šalims.
This is particularly true in the case of matters of principle, for example in international financial market issues or economic policy strategies for emerging and developing countries.
Skirtingi valstybių narių užsienio politikos prioritetai ir istoriškai susiklostę ryšiai dar labiau apsunkina suderinimą.
Different foreign policy priorities among Member States and historical ties also make coordination difficult.
Todėl dažnai įmanoma pasiekti tik minimalių susitarimų.
For that reason understandings are often only possible on the lowest common denominator.
- Dėl trumpo nagrinėjimo ir temų gausos tarptautinėse finansų institucijose bei neformaliose tarptautinėse institucijose labai dažnai viršijamos Europos koordinavimo galimybės ir pajėgumai.
- Consideration at short notice and the diversity of topics in international financial institutions and in informal international committees often overtax Europe’s scope and capacity for coordination.
Mano nuomone, smarkiai sustiprinti tarptautinę euro zonos įtaką įmanoma tik toliau žengiant politinės integracijos link.
If the influence of the euro area is to be significantly strengthened in the international arena it is my belief that this will be possible only by making further progress in the direction of political integration.
Tik tada gali būti suformuotos įtikinamos pozicijos techniniais ir kitais klausimais.
Only then will it be possible to develop convincing positions regarding technical issues.
Kol tai nebus padaryta, pastangos koordinuoti – kad ir kokios didelės – bus tik dalinis sprendimas, o nepakankami susitarimai bus pakeičiami biurokratiniais koordinavimo procesais.
Unless this happens all efforts at coordination – however intensive they may be – will be half measures and a lack of agreement on substance will give way to bureaucratic coordination processes.
Šiandien tarptautiniam finansų stabilumui teikiama daug daugiau dėmesio nei prieš apytikriai dešimt metų.
Today international financial stability attracts considerably more attention than it did only 10 years ago.
Turiu omenyje, kad devyniasdešimtųjų metų finansų krizės davė keletą svarbių pamokų.
I believe that some important lessons were learnt from the financial crises of the 1990s.
Dėl jų šiuo metu – visų pirma naujosiose pramoninėse valstybėse – vykdoma geresnė makroekonomikos politika ir paisoma tarptautinių finansų standartų.
At the head of these is the fact that today a more effective macroeconomic policy is pursued in many emerging countries and international financial standards are observed.
Šį procesą skatina speciali pagal FSVP ir SNKA atliekama ekonomikos politikos ir finansų sistemų stebėsena, susijusi su Finansinio stabilumo forumo (FSF) ir Tarptautinio valiutos fondo veikla.
This trend is supported by the specific supervision of economic policy and financial systems in the context of the Financial Stability Forum (FSF) and the International Monetary Fund by the FSAP and the ROSC.
Be to, padidinęs skaidrumą ir peržiūrėjęs prieigos politiką, TVF davė rinkos dalyviams svarbius signalus ir dėlto gali sumažėti su moraline rizika susijusių poelgių.
The IMF has also given important signals to market participants in the form of a greater degree of transparency and a revision of its access policy, and this may result in a reduction in moral hazard behaviour.
Būtina atkreipti dėmesį į tai, kad po devyniasdešimtųjų metų finansų krizės atsigauta dėl to, kad buvo užtikrinamas ypač geras tarptautinis likvidumas ir buvo istoriškai žemiausios palūkanos (tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės).
It should not be overlooked that recovery from the financial crises of the 1990s took place in an environment which enjoyed an extremely generous international supply of liquidities and historically unparalleled low interest rates (short- and long-term).
Sunku vertinti ir neįmanoma išmatuoti naujųjų forumų indėlio, pvz., G-20, ir naujosios stebėsenos priemonės tarptautiniam finansų stabilumui didinti.
It is not easy to assess and impossible to measure the real contribution which new forums such as G20 and new supervisory instruments make to an improvement in international financial stability.
Svarbu, kad jie nukreipti teisinga linkme, juos teigiamai įvertino suinteresuotos šalys ir jie iki šiol pasiteisindavo.
But it is crucial that they are aimed in the right direction, have been received positively by the countries concerned and have so far proved themselves.
C. Finansinis stabilumas ir priežiūra
C. Financial stability and supervision
Kokią atsakomybę ir vaidmenį atsižvelgdamas į finansinį stabilumą turėtų prisiimti ECB?
Which responsibility and role should the ECB have concerning financial stability?
ECBS – taigi ECB ir nacionalinių centrinių bankų – atsakomybė ir vaidmuo atsižvelgiant į finansinį stabilumą paremta užduotimis, EB sutartyje ir ECBS statute priskirtomis ECB:
The responsibility and role of the ESCB – i.e. the ECB and the national central banks – in the area of financial stability arise from the tasks allocated to the ECB by the EC Treaty and the ESCB Statute:
- Pagal EB sutarties 105 straipsnio 2 dalį ECBS turi skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą.
- Under the terms of Article 105(2) of the Treaty, the ESCB must promote the smooth operation of payment systems.
- Pagal EB sutarties 105 straipsnio 5 dalį ECBS turi prisidėti prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu.
- Under the terms of Article 105(5) the ESCB must contribute to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the prudential supervision of banks and the stability of the financial system.
- EB sutarties 105 straipsnio 4 dalyje ir ECBS statuto 25.1 straipsnyje įtvirtinamas patariamasis ECB vaidmuo finansinių sistemų stabilumo srityje.
- Article 105(4) of the Treaty and Article 25.1 of the ESCB Statute provide a basis for the advisory role which the ECB assumes in matters relating to the stability of the financial system.
- Pagal ECBS statuto 22 straipsnį ECB gali priimti reglamentus, kad būtų užtikrintas kliringo ir mokėjimo sistemų veiksmingumas ir patikimumas Bendrijoje ir su kitomis šalimis.
- Finally, under the terms of Article 22 of the ESCB Statute, the ECB can make regulations to ensure efficient and sound clearance and payment systems within the Community and with third countries.
Ši atsakomybė ir vaidmuo rodo, kad stabili finansų sistema su sklandžiai veikiančiomis mokėjimo sistemomis ir stabilia bankų sistema labai svarbi centrinio banko vykdomai pinigų politikai.
This allocation of responsibilities and roles reflects the fact that a stable financial system with a smoothly functioning payment system and a stable banking system is of fundamental significance to the monetary policy of a central bank.
Pinigų politikos veiksmingumas priklauso nuo gebančių veikti ir netgi esant sukrėtimams stabiliais išliekančių finansų sistemų perdavimo kanalų.
The effectiveness of monetary policy depends on efficient and, in stressful situations, stable channels of transmission in the financial system.
Todėl Centrinis bankas turėtų nuolatos ir atidžiai stebėti bei analizuoti finansų sistemą, ypač sisteminės rizikos veiksnius, galinčius turėti neigiamą įtaką jos gebėjimui veikti.
The central bank should therefore monitor and analyse the financial system continuously and carefully in particular with regard to systemic risks which may impair its efficiency.
Nepaisant to, kad pinigų stabilumas ir finansinis stabilumas iš dalies sutampa, ECB dalyvavimas stebint finansinį stabilumą gali labai padėti stiprinti Europos finansų sistemą, užtikrinti jos stabilumą ir taip skatinti ekonomikos plėtrą euro zonoje.
Apart from the intersections between monetary stability and financial stability, the ECB’s collaboration on the monitoring of financial stability can make an important contribution to the reinforcement and stability of the European financial system and thus to economic development in the euro area.
ECB, kaip Europos Sąjungos institucijos, paskirtis yra išsamiai analizuoti ir stebėti tarpvalstybinius ryšius tarp finansinių tarpininkų ir rinkų bei susiliejančią Europos finansų infrastruktūrą jų poveikio finansiniam stabilumui atžvilgiu.
As a supranational institution it is perfectly suited to analysing in detail and monitoring cross-border links between financial intermediaries and markets and the concretion of the European financial structure as regards its consequences for financial stability.
Praktikoje ECB siekia didinti finansų sistemų stabilumą įvairiais būdais, atspindinčiais įvairias atsakomybės rūšis.
In practice the ECB’s contribution to the stability of the financial system has assumed a variety of forms which reflect its differing responsibilities.
Euro zonoje jis įdiegė sisteminę finansų sistemos stebėseną.
For the euro area it has established systematic monitoring of the financial system, which augments the monitoring of financial stability at national level.
Kaip minėta, Eurosistema yra atsakinga už sklandaus mokėjimo sistemų veikimo skatinimą euro zonoje.
As has already been indicated, it is the Eurosystem which is responsible for promoting the smooth operation of payment transaction systems in the euro area.
Jos stebėjimo funkcijos tikslas – užtikrinti finansinį stabilumą.
Its supervisory role aims to safeguard financial stability.
Rinkos infrastruktūra yra esminė sudedamoji finansų sistemos dalis ir galimas kanalas, kuriuo esant sukrėtimams grandiškai plinta neigiami reiškiniai.
The market infrastructure is an essential component of the financial system and a potential channel via which contagion effects run in stress situations.
Didėjant ES finansų sistemų integracijai turėtų didėti veiklos šioje srityje svarba.
With the increasing integration of EU financial systems activities in this area should become more important.
Dalyvaudamas svarbiuose specialiuosiuose forumuose ECB svariai prisideda prie veiksmingo finansų reguliavimo ir priežiūros reikalavimų nustatymo nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygiu.
As a member of relevant specialist forums the ECB finally makes its contribution to the formulation and shape of effective financial regulation and supervisory requirements at national, European and international level.
Reikia paminėti ir ECBS Bankų priežiūros komitetą (BSC), kuris padeda ECBS atlikti užduotis.
And mention should not least be made of the ESCB’s Banking Supervision Committee (BSC), which supports the ESCB in the fulfilment of its responsibilities.
Kaip įsivaizduojate ECB vaidmenį prižiūrint bankininkystę atsižvelgiant į Lamfalussy procesą ir dabartines diskusijas dėl galimo visos Europos finansinių paslaugų reguliavimo?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the context of the Lamfalussy process and the present discussions concerning a possible pan-European financial services regulator?
ECB atsakomybė bankų priežiūros srityje kyla iš EB sutarties ir ECBS statuto.
The ECB’s responsibility for the supervision of banks is evident from the EC Treaty and the ESCB Statute.
- Pagal Sutarties 105 straipsnio 5 dalį Eurosistemos užduotis yra prisidėti prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą.
- Under the terms of Article 105(5) of the Treaty the Eurosystem has the task of contributing to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the supervision of banks.
- Be to, ECB gali teikti nuomones dėl visų Bendrijos teisės aktų ir nacionalinių teisės aktų projektų rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros srityje (EB sutarties 105 straipsnio 4 dalis).
- The ECM is also to take heed of all of the Community’s legal files and all drafts of national legal regulations relating to the supervision of banks (Article 105(4) of the Treaty).
- ECB taip pat gali konsultuoti Tarybą, Komisiją ir kompetentingas valstybių narių institucijas rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros klausimais, jei jie susiję su Bendrijos teisės aktų galiojimo sritimi ir taikymu (ECBS statuto 25.1 straipsnis).
- The ECB may also offer advice to the Council, the Commission and the competent authorities of the Member States on the scope and implementation of Community legislation relating to the prudential supervision of credit institutions (Article 25.1 of the ESCB Statute).
Praktikoje Eurosistema padeda skatinti bendradarbiavimą tarp kompetentingų valdžios institucijų, atsakingų už rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą, nacionalinių centrinių bankų ir ECB.
In practice the Eurosystem’s contribution consists of promoting cooperation among the authorities responsible for the supervision of banks, central banks and the ECB.
Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atlieka jau minėtas ECBS Bankų priežiūros komitetas.
In this context the ESCB’s Banking Supervision Committee (BSC), which has already been mentioned, plays an important part.
Jo veikla daugiausia susijusi su Europos bankų sistemos rizikos rodiklių ribojimu makro lygmeniu ir finansų rinkų stabilumu.
Its activities are primarily aimed at macroprudential aspects of European banking systems and the stability of the financial markets.
Be to, ši institucija skatina bendradarbiavimą tarp institucijų, dalyvaujančių vykdant rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą.
The committee is also used to promote cooperation between the bodies involved in the supervision of banks.
ECB, kaip Europos bankų priežiūros komiteto (CEBS) narys, taip pat tiesiogiai prisideda prie Lamfalussy proceso.
As a member of the Committee of European Banking Supervisors (CEBS) the ECB also participates directly in the Lamfalussy process.