natgillin/translations-raw huggingface dataset:
112. atkreipia dėmesį, kad kai kurie akvakultūros metodai prisideda prie kai kurių rūšių naikinimo; atkreipia dėmesį, kad tam tikrų rūšių jauniklių sugavimas, siekiant vėliau juos nupenėti, užketa kelią veisimuisi ir ardo biologinę rūšių ousiausvyrą; mano, kad pasaulio rinkose minėtų rūšių žuvų kainos yra labai didelės ir tai sąlygoja šį visišką jūros ekosistemų saugojimo ignoravimą;
Draws attention to the fact that certain aquaculture practices are contributing to the depletion of some stocks; points out that catching juveniles of certain species in the sea for fattening prevents them from reproducing and ensuring the biological balance between species; takes the view that the high prices that some of these species reach in some world markets lie at the root of this complete disregard for the need to preserve certain marine ecosystems;
Moksliniai jūrų tyrimai, technologijos ir naujovės
Marine research, energy, technology and innovation
116. patvirtina, kad tinkamai valdant jūrų aplinkos išteklius, reikia patikimos informacinės bazės; taigi pabrėžia tvirtų mokslinių žinių, susijusių su jūrų aplinka, svarbą, kad sprendimus būtų galima priimti rentabiliai ir būtų išvengta beverčių priemonių; taigi primygtinai ragina jūriniams moksliniams tyrimams skirti ypatingą dėmesį, skirstant išteklius, kad būtų galima aplinką gerinti tvariai ir veiksmingai;
Acknowledges that good governance of the resources of the marine environment requires a solid information base; stresses therefore the importance of sound scientific knowledge of the marine environment in order to assist cost-effective decision making and to avoid measures that do not add value; insists, therefore, that marine research be given special treatment in terms of resource allocation to enable sustainable and effective environmental improvements to be made;
122. pabrėžia, kad siekiant sustabdyti neigiamą praktiką, būtina atkreipti dėmesį į nežvejybinius tobulinimus, kurie galėtų būti suderinami su žuvininkystės sektoriumi, pavyzdžiui: skatinti kurti energijos gamybos aikšteles ar vėjo jėgainių aikšteles, kuriose būtų tausojamos ekosistemos, taip pat padėti sukurti jūros nežvejybinėse zonose jūros rūšių veisimo ir auginimo plotus;
122. stresses, while bad practice must be ruled out,the importance of non-fishery developments which can be compatible with the fishery sector by, for example, encouraging the design of energy production platforms or wind turbine platforms that help to encourage and sustain a flourishing ecosystem, to thus help the establishment of nursery and spawning grounds for marine species in a fishing exclusion zone;
125. mano, kad, atsižvelgiant į ypač greitą jūrų vandens gėlinimo įmonių, į jūrą išskiriančių tonas druskingo vandens ir kitų produktų, plėtrą, Komisija turėtų ištirti tokių įmonių veiklos poveikį planktonui ir jūros dugnui bei ekosistemos pokyčiams ir mutacijai;
Considers that, given the particularly rapid development of seawater desalination plants discharging tonnes of brine and other products into the sea, the Commission should investigate the effect of such plants on plankton and the seabed and on the changes and mutations generated within the ecosystem;
GMES) sistema suteikia didelių galimybių jūrų sektoriuje; ragina Komisiją aktyviau skatinti šių sistemų panaudojimą remiantis jūrų strategija;
Believes that the Galileo satellite navigation system and the GMES system offer huge potential for the maritime sector; encourages the Commission to better promote the use of these systems in the framework of the maritime strategy;
RFID), turėtų būti siekiama skatinti naudoti šias technologijas; ragina Komisiją visoje ES nustatyti informacijos ir ryšio technologijų standartus visiems Europos Sąjungos uostams ir imtis vadovaujamo vaidmens derantis dėl tarptautinių technologinių standartų nustatymo;
Points to the importance of ICT in port logistics; is convinced that new legislative proposals, such as that on Radio Frequency Identification (RFID), should be aimed at propelling the use of these technologies; calls on the Commission to set EU-wide ICT standards for all ports in the Union and to take a leading role in the negotiations on setting international technology standards;
ES valstybės narės turi galimybę pagal Montego Bei konvencijos 76 straipsnį pailginti žemyninį šelfą iki daugiau nei 200 jūrmylių ir taip išsaugoti prieigą prie galimų papildomus išteklius;
Points out that ocean floor sediments comprise large quantities of gas hydrates that might supplement or replace traditional hydrocarbons; highlights that securing access to and evaluating these resources and developing ways of exploiting them are a major challenge that Europe should examine closely; believes that EU Member States’ extension of their continental shelf beyond 200 nautical miles, under Article 76 of the Montego Bay convention, is an opportunity to preserve access to potential extra resources;
Bendra jūrų politika
A common maritime policy
OL L 327, 2000 12 22, p.
Considers that the full and timely implementation of all EU environmental legislation (inter alia the Water Framework Directive
OL L 103, 1979 4 25, p.
1). , Marine Fuel Sulphur Directive
(2005 m. rugsėjo 7 d.
Directive 2005/35/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on ship-source pollution and on the introduction of penalties for infringements (OJ L 255, 30.9.2005, p.
136. yra įsitikinęs, kad atsargumo principas, nustatytas EB sutarties 174 straipsnio 2 dalyje, turi sudaryti visų rūšių ES jūrų teritorijų naudojimo pagrindą; taigi, pabrėžia, kad prevencinės veiklos vilkinimas neturėtų būti teisinamas neabejotinų mokslinių faktų stoka;
Is convinced that the precautionary principle, as embodied in Article 174(2) of the EC Treaty, must form the basis of all types of exploitation of the maritime zones of the EU; stresses that the lack of scientific certainty should therefore not be used as an excuse for delaying preventive action;
138. ragina Komisiją ir valstybes nares į jūrų politiką įtraukti išsamius tyrimus dėl Europos jūrų dugne nuo įvykusių karų likusių senų sprogstamųjų medžiagų ir jų keliamo pavojaus žmonėms ir aplinkai, ištirti galimybes jas nukenksminti ir (arba) iškelti ir imtis atitinkamų veiksmų;
Calls on the Commission and the Member States to include in their maritime policy comprehensive investigations into old ammunition stocks from previous wars that have been dumped in European seas, and the dangers they present for people and the environment, and to examine the possibilities of making them safe and/or salvaging them, and to take appropriate action;
MARPOL) I ir II priedai.; ragina ES valstybes nares nedelsiant ratifikuoti visas tarptautines TJO ir TDO konvencijas, ypač MARPOL konvencijos IV priedą ir Konvenciją dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą, Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvenciją dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra (HNS konvencija); ragina pradėti taikyti ratifikavimo arba neratifikavimo kriterijų uosto valstybei atliekant laivų kontrolę;
Stresses that the implementation and enforcement of existing IMO-, ILO- and EU-legislation has led to a safer, cleaner and economically viable maritime sector; welcomes the fact that Annexes I and II of the MARPOL Convention that came into effect on 1 January 2007 have been revised; calls on the EU Member States to ratify rapidly all relevant IMO- and ILO-Conventions, particularly Annex VI of the MARPOL Convention, the Bunker Oil Convention, the International Convention on the Control of Harmful Anti-fouling Systems on Ships and HNS-Convention; calls for ratification or non-ratification to be used as a criterion for searching ships in port State control operations;
Pateiktu Europos Komisijos komunikatu „Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija“ pradedama įvairiais aspektais nauja politikos kryptis.
The Commission's Green Paper ‘Towards a future maritime policy for the union: a European vision of the oceans and seas’ in many respects breaks new political ground.
Tai atsispindi jau vien faktas, kad Europos Parlamentas pusę metų rengė prieštaringas diskusijas apie tai, kuris komitetas turėtų tapti atsakinguoju.
This is evident from the fact that for six months the question of which committee should be responsible for it was hotly debated in Parliament.
Tai rodo, kad integruotas dalinai holistinis projektas, kurio ėmėsi Komisija, konkrečiai – susieti skirtingas politikos sritis, kaip antai laivų statyklas, laivininkystę, laivų ir jūrų saugumą, turizmą, žuvininkystę, uostų politiką, jūrų aplinką, mokslinius tyrimus, pramonę, teritorijos planavimą ir kitas, nėra savaime suprantamas.
This shows that the Commission’s attempt at an integrated, holistic approach, combining various policy areas such as shipyards, shipping, safety of ships and at sea, tourism, fisheries, port policy, marine environment, research, industry, spatial planning and others is not automatically understood.
Padalytos administracinės ir politinės jūrų politikos atsakomybės sritys valstybėse narėse rodo, kaip sunku bus įgyvendinti integruotą projektą praktikoje.
A look at the fragmented administrative and political bodies that are responsible for maritime policy in the Member States shows how difficult it will be in practice to implement an integrated approach.
Net ir atskiri Komisijos generaliniai direktoratai teikia pasiūlymus, kurie, nepaisant žaliosios knygos, yra greičiau partikuliariniai nei holistiniai.
Individual DGs in the Commission also publish proposals which seem sectoral rather than holistic, despite the Green Paper.
Po aprašytų pradžioje iškilusių keblumų Europos Parlamente nuomonės referentas (Transporto ir turizmo komitetas) ir kiti pranešėjai (Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, Žuvininkystės komitetas, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas, Regioninės plėtros komitetas) susitelkė į darbo grupę, kad jau rengiant dalinius pranešimus būtų galima juos kuo labiau suderinti siekiant parengti bendrą galutinę ataskaitą.
After the initial difficulties in Parliament, your rapporteur (Committee on Transport and Tourism) and co-rapporteurs (Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, Committee on Fisheries, Committee on Industry, Research and Energy, Committee on Regional Development) formed a working group, so that even when drawing up the individual sections of the report, as great a consensus as possible could be obtained for the joint final report.
Nepaisant formalių komitetų bendradarbiavimo procedūrų minėtuoju būdu buvo dirbama labai susitelkus.
Independently of the formal procedures for cooperation between committees, in this way a particularly cooperative working method was achieved.
Taigi 2007 m. kovo 20 d. prisidėjus pirmininkaujančiai Vokietijai ir pirmininkavimą perimsiančiai Portugalijai vyko visų su šiuo darbu susijusių komitetų drauge surengtas klausymas dalyvaujant įvairių sektorių atstovams ir ekspertams.
Thus on 20 March 2007 a hearing was organised jointly by all the committees involved, with representatives and experts from the various sectors, and participation by the German Council Presidency and the future Portuguese Presidency.
Jums pateiktame pranešimo projekte yra įtraukti beveik visų pranešėjų pasiūlymai.
This draft report therefore includes nearly all the proposals by the co-rapporteurs.
Bendrai paėmus valstybėse narėse, atitinkamuose sektoriuose bei regionuose plačiai pritariama integruotos Komisijos jūrų politikos pasiūlymui.
Overall there seems to be broad agreement among the Member States, the relevant sectors and the regions with the Commission's integrated approach to maritime policy.
To priežastis galėtų būti ir tai, kad pavienėse politikos srityse vyrauja gana aukštas abstraktumo laipsnis, vengiama konkretumo ir abejotinais atvejais kaip išeities griebiamasi tariamosios nuosakos.
This may also be due to the fact that abstract concepts feature relatively largely in individual policy areas, firm requirements are avoided and when in doubt the conditional tense provides a way out.
Suformulavus konkrečias politikos sričių dalis paaiškės, ar ir toliau bus bendrai pritariama žaliajai knygai.
It remains to be seen whether there will still be general agreement on the Green Paper when specific sectoral policies are formulated.
Tai, kaip Taryba arba valstybės narės traktuos Parlamento sprendimus dėl „Erika III“ paketo septynių teisės aktų iniciatyvų, kurios aiškiai pateikiamos Žaliojoje knygoje kaip svarbi Europos laivų ir jūrų saugumo dalis, parodys kaip rimtai žiūrima į būsimą jūrų politiką.
The Council’s and Member States’ handling of Parliament's conclusions on the seven legislative initiatives in the Erica III package, which the Green Paper refers to specifically as an important component of European ship and maritime safety, will show how serious are their intentions regarding a future maritime policy.
Pranešėjas todėl siūlo Europos Parlamento nuomonėje pateikti Komisijai, taip pat ir valstybėms narėms sąrašą konkrečių reikalavimų.
Your rapporteur therefore proposes that Parliament's position put a number of specific demands to the Commission and also to the Member States.
Reikalavimai susiję su didesne parama visoms jūrų ūkio sritims, įskaitant jūrų mokslinius tyrimus ir naujoves, bei su įsipareigojimais dažniau siekti ilgalaikiškumo.
These demands are concerned with stronger support for all areas of the maritime economy and for maritime research and innovation and also with commitments to more sustainability.
Pranešėjas mano, kad jūrų transportas yra svarbus Europos ekonomikos ramstis.
Your rapporteur sees maritime transport as an important pillar of the European economy.
Todėl siekis sumažinti biurokratiją šioje srityje ir ją remti turi tapti Europos jūros politikos tikslu.
Therefore one aim of a European maritime policy must be to free it from bureaucracy and to encourage it.
Laivų transportui turėtų būti vienareikšmiai teikiama pirmenybė prieš kelių ir oro transportą dėl palyginti mažesnės aplinkos taršos.
Transport by ship must clearly be preferred to transport by road or air because of its comparatively small environmental footprint.
Žaliojoje knygoje tik trumpai užsiminta apie klimato politiką.
The Green Paper mentions but deals only briefly with climate policy.
Pranešėjas ir kiti pranešėjai mano, kad būsimoje jūrų politikoje klimato kaitai ir kovai su ja reikia skirti ypatingą dėmesį.
Your rapporteur and co-rapporteurs consider that a future maritime policy should pay particular attention to climate change and how to combat it.
Ateityje Europos politikos darbotvarkėje turi būti dažniau minima sandėriai laivybos srityje, susiję su išmetamosiomis dujomis, atsinaujinančios energijos, pavyzdžiui, vėjo ir saulės, naudojimas laivuose, laivų aprūpinimas energija uostuose, laisvųjų prekybos zonų vėjo energija ir kita.
Emissions trading in shipping, renewable forms of energy such as wind and solar power for ships, land-based power supply for ships in ports, offshore wind energy and others must more strongly determine the European policy agenda in future.
Pranešėjas nemano, kad šios priemonės būtų kliūtis Europos pramonei, priešingai, Europos pramonė tik tada turės ateitį, kai ji bus naujoviška.
Your rapporteur sees no disadvantage to European industry in these measures, on the contrary: Europe's industries only have a future if they are innovative.
Standartinės prekės, ypač laivų statybos, negali būti Europoje gaminamos konkurencingomis kainomis.
Standard products, particularly in shipbuilding, can hardly be produced in Europe at competitive prices.
Europos Sąjunga turi galimybę tapti naujoviškos ir tvarios jūrų politikos pradininke.
The European Union has the opportunity to pioneer an innovative and sustainable maritime policy.
Siekiant šio tikslo, reikia valstybių narių ryžto.
This requires the Member States to act with a sense of common purpose.
Nuo šiol Europos Parlamentas kiekvieną ES pirmininkaujančią valstybę vertins pagal jūrų politikos srityje padarytą pažangą.
The European Parliament should in future measure each Council Presidency by its progress on the European maritime policy.
APLINKOS, VISUOMENĖS SVEIKATOS IR MAISTO SAUGOS KOMITETONUOMONĖ
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
dėl Žaliosios knygos (Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija)
on Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the Oceans and Seas
Žalioji knyga dėl būsimosios ES jūrų politikos yra labai džiuginantis dokumentas, nes, kaip teigiama pačioje Žaliojoje knygoje:
The Green Paper on a future Maritime Policy for the EU is a very welcome document, for, as the Paper itself notes:
Ir ateityje galėsime džiaugtis [mūsų jūrų] mums teikiama nauda tik tada, jei parodysime joms gilią pagarbą tuo metu, kai jų ištekliams kyla pavojus dėl per intensyvaus naudojimo ir dėl didėjančių mūsų techninių galimybių juos dar labiau išnaudoti.
our continued enjoyment of the benefits that [our seas] provide will only be possible through a profound respect for them at a time when their resources are threatened by severe pressures and our increasing technological ability to exploit them.
Spartus jūrų biologinės įvairovės nykimas, kurį lemia tarša, klimato kaitos poveikis ir žuvų išteklių eikvojimas, – tai įspėjamieji ženklai, kurių negalime ignoruoti (5 ir 6 p.).
The accelerated reduction of marine biodiversity due notably to pollution, impacts of climate change and overfishing are warning signals that we cannot ignore. (pages 5-6)
Dabar pats metas, kad Komisija imtųsi iniciatyvos ir pasistengtų sukurti koordinuotą ir nuoseklią jūrų politiką.
It is high time that the Commission takes the initiative to try to develop a coordinated and coherent maritime policy.
Šioje Žaliojoje knygoje ne tik dažnai pabrėžiami jūrų aplinkos būklės blogėjimo mastai, bet ir pateikiamos kitos svarbios išvados, su kuriomis sutinka nuomonės referentė:
In addition to frequently pointing out the extent to which the marine environment has been degraded, the Paper also makes other important points with which your draftsman agrees:
– dėl jūrų aplinkos būklės blogėjimo mąžta užimtumo galimybės;
- deterioration of the marine environment reduces the potential for employment;
– visos ES politikos kryptys turi būti plėtojamos atsižvelgiant į tarptautinį lygmenį;
- any EU policy must be developed in an international context;
– naujų technologijų, kuriomis siekiama užtikrinti aplinkos tvarumą, kūrimas ir diegimas gali padėti sukurti darbo vietų ir padidinti eksporto galimybes;
- development and introduction of new technologies to ensure environmental sustainability can lead to jobs and export opportunities;
– neužtenka duomenų apie jūrų aplinkos naudojimą (duomenų trūksta, sunku palyginti skirtingų valstybių narių duomenis ir pan.) ir pateikiami pasiūlymai, kaip gerinti padėtį.
- data are poor on use of the marine environment (lack of data, data not comparable between Member States, etc.) and proposals are made for improvements.
Būtina sukurti teritorinę jūrų veiklos planavimo sistemą, paremtą ekosisteminiu požiūriu, pagal kurią prireikus būtų galima riboti tam tikrų rūšių veiklą (34 p.).
There is a desperate need for a system of spatial planning for maritime activities, based on an ecosystem approach that would, when necessary, place restrictions on activities (see page 34).
Žaliojoje knygoje teigiama, kad jūrų politika turi būti grindžiama dviem ramsčiais: Lisabonos strategija ir Temine jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo strategija.
The Paper states that the maritime policy is to be based upon two pillars - the Lisbon Strategy and the Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment.
Nuomonės referentė pripažįsta, kad gali iškilti sunkumų derinant ekonomikos augimo ir aplinkos apsaugos poreikius, bet mano, kad pernelyg sureikšminus trumpalaikę ekonomikos augimo naudą, dėl to ilgalaikėje perspektyvoje galima patirti ir ekonominių, ir ekologinių nuostolių.
Your draftsman recognises that it can be difficult to reconcile the demands of economic growth and environmental conservation, but feels that too much emphasis on the short-term benefits of economic growth can, in the longer term, lead to considerable damage, both environmentally and economically.
Iš Žaliosios knygos aišku, jog Komisija supranta, kad įsipareigojimas išsaugoti jūrų aplinką – atviros jūros energetika, švaresnis jūrų transportas, laivų statyba ir kitos technologijos, kurias naudojant galima užtikrinti aplinkos tvarumą – gali atverti galimybių ekonomikos augimui.
It is clear from the Paper that the Commission recognises the potential for economic growth that can result from a commitment to conserving the marine environment - offshore energy, cleaner forms of marine transport, ship-building and other technologies to ensure environmental sustainability are mentioned.
Nuomonės referentė ragina komitetą užtikrinti, kad Jūrų strategijos direktyvos – ES įsipareigojimo išsaugoti jūrų išteklius teisinio ramsčio – poveikis nebūtų susilpnintas galutinio priėmimo ar diskusijų apie jūrų politiką metu.
Your draftsman urges the Committee to ensure that the Marine Strategy Directive, which is the legislative pillar of the EU's commitment to marine conservation, not be weakened during the process of its final adoption, nor as a result of discussions on the Maritime Policy.
Labai svarbu palikti Žaliojoje knygoje pateikiamą geros ekologinės būklės apibrėžtį ir daryti poveikį valstybėms narėms, kad jos visapusiškai taikytų kitus aplinkos apsaugos teisės aktus, pvz., Buveinių direktyvą, Natura 2000 ir kitus teisės aktus.
It is particularly important to keep the definition of good environmental status contained therein, as well as to push the Member States to fully apply other environmental legislation, such as the Habitats directive, Natura 2000, and others.
Klimato kaita tokia svarbi ES ir visam likusiam pasauliui, kad kampanija, kurios tikslas – sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, turi būti vienas iš svarbiausių ES prioritetų.
Climate change is of such fundamental importance to the EU, and the rest of the world, that the EU's campaign to reduce emissions must be one of its highest priorities.
Įvairių transporto rūšių (oro, kelių, jūrų) išmetami teršalai sudaro vis didesnę bendro šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekio dalį, ir Komisija turi skubiai parengti pasiūlymus, kaip sumažinti jų kiekį, tai be kitos naudos dar paskatintų ir užimtumą, nes būtų plėtojamos technologijų žinios, kurių reikės ir kitoms šalims.
Transport in all its forms (air, road, sea) contributes an ever-increasing share of overall greenhouse gas emissions, and the Commission urgently needs to make proposals to reduce them, which would have the additional benefit of contributing to employment through the development of technological expertise that other countries will need.
Pabaigoje, reikėtų paminėti, kad Žaliojoje knygoje akivaizdžiai vengiama vienos temos.
Finally, one subject is conspicuous by its absence from the Paper.
Karinės pajėgos paminėtos tik kaip nešančios teigiamą indėlį į jūrų politiką, vykdydamos paieškos ir gelbėjimo operacijas, atlikdamos teisėsaugos ir kitas funkcijas.
The military is only mentioned for its potential positive contributions to a maritime policy, through search and rescue, law enforcement, etc.
Neminima žala aplinkai, kurią gali padaryti valstybių narių karinių objektų statybos ar juose vykdoma veikla.
No mention is made of the environmental destruction that can be caused by the military establishment of the Member States and their activities.
Šį trūkumą reikėtų paminėti rezoliucijoje.
This oversight should be mentioned in the resolution.
1. primena Parlamento 2006 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl Teminės jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo strategijos
Recalls its resolution of 14 November 2006 on a Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment
P6_TA(2006)0486 . ir pakartotinai primena, jog ypač reikia, kad:
P6_TA(2006)0486 . and reiterates, in particular, the need for