natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· visuotinis ES tikslas būtų tvarus jūrų naudojimas ir jūrų ekosistemų išsaugojimas, įskaitant tvirtą ES jūrų apsaugos politiką, kuria būtų užkirstas kelias tolesniam biologinės įvairovės nykimui ir jūrų aplinkos būklės blogėjimui;
· the overarching objective of the EU to be the sustainable use of the seas and conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment;
· būtų įtraukta bendra visai ES sąvokos „gera ekologinė būklė“ apibrėžtis;
· the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status;
· Europos aplinkos agentūra reguliariai teiktų jūrų aplinkos vertinimus – tada gerėtų nacionalinių duomenų rinkimas, teikimas ir keitimasis jais;
· the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which necessitates improvements in national data collection, reporting and exchange;
· būtų suvokta išankstinio konsultavimosi, koordinavimo ir bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis, priimant ir įgyvendinant būsimą Jūrų strategijos direktyvą ( COM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) ), svarba, kaip pabrėžiama Parlamento 2006 m. lapkričio 14 d. pozicijoje
· recognition of the importance of prior consultation, coordination and cooperation with neighbouring states in the adoption and implementation of the forthcoming Marine Strategy Directive ( COM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) ), as stressed in its position of 14 November 2006
4. primena ekosisteminį žmogaus veiklos valdymo metodą – vieną iš esminių Teminės jūrų aplinkos strategijos elementų; primygtinai ragina taikyti šį metodą ir jūrų politikos atžvilgiu;
Recalls the principle of the ecosystem approach to management of human activities, one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle be applied also with regard to the Maritime Policy;
8. taip pat mano, kad skubiai turi būti imtasi priemonių vandens kokybei gerinti, taigi išreiškia susirūpinimą, kad buvo pratęsti terminai, nurodyti Jūrų strategijos direktyvos pasiūlyme;
Also considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable proposed in the proposal for a directive on a marine strategy;
– nustatyti azoto oksido (NO x ) išmetimo standartus ES uostais besinaudojantiems laivams;
- to establish NO x emission standards for ships using EU ports;
– paskelbti Viduržemio jūrą ir Šiaurės Rytų Atlanto vandenyną Sieros oksido (SO x ) išskyrimo kontrolės rajonais (angl.
- to designate the Mediterranean Sea and the North-East Atlantic as Sulphur Emission Control Areas (SECAs) under the MARPOL Convention;
– įvesti biudžetines priemones, tokias kaip mokesčiai ar rinkliavos, už laivų išskiriamą SO 2 ir NO x kiekį;
- to introduce fiscal measures such as taxes or charges on SO 2 and NO x emissions from ships;
– skatinti diferencijuotų uostų ir farvaterių mokesčių ar rinkliavų, kurie būtų palankūs laivams, išskiriantiems mažus SO 2 ir NO x , kiekius, įvedimą;
- to encourage the introduction of differentiated port and fairway charges favouring vessels with low SO 2 and NO x emissions;
– skatinti, kad uostuose esantys laivai naudotų elektros srovę iš kranto;
- to encourage the use of shore-side electricity by ships when in port;
OL L 121, 1999 5 11, p.
OJ L 121, 11.5.1999, p.
21. atsižvelgdamas į ES aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo gerinimą ir jūrų taršos prevenciją, primena savo ankstesnį reikalavimą, kad Komisija išnagrinėtų galimybę įsteigti Europos pakrančių apsaugos tarnybą;
In the context of improving enforcement of EU environmental legislation and prevention of marine pollution, recalls its earlier demand for the Commission to study the feasibility of establishing a European coastguard service;
23. yra įsitikinęs, kad atsargumo principas, nustatytas EB sutarties 174 straipsnio 2 dalyje, turi sudaryti visų rūšių ES jūrų teritorijų naudojimo pagrindą; taigi, pabrėžia, kad prevencinės veiklos vilkinimas neturėtų būti teisinamas neabejotinų mokslinių faktų stoka;
Is convinced that the precautionary principle, as embodied in Article 174(2) of the EC Treaty, must form the basis of all types of exploitation of the maritime zones of the EU; stresses that lack of scientific certainty should therefore not be used as an excuse for delaying preventive action;
25. pabrėžia, kad norint sudaryti vienodas veiklos sąlygas jūrų ekonomikos srityje, neatsisakant aplinkos tvarumo tikslų, susijusių su veikla jūroje, ES turi aktyviai dalyvauti valdant jūras tarptautiniu mastu;
Stresses that the EU must actively engage in maritime governance at international level in order to promote a level playing field for maritime economy without compromising ambition on environmental sustainability of maritime activities;
30. mano, kad „grupių“ sąvokos įdiegimas galėtų teigiamai veikti jūros aplinką, jei buveinių išsaugojimo, taršos kontrolės ir kitos aplinkos apsaugos technologijos būtų naudojamos jau grupių kūrimo ir jų veiklos planavimo etapu; pažymi, kad keitimasis pažangiausiomis aplinkos apsaugos technologijomis ir geresnis (tarptautinis) uostų bendradarbiavimas bei veiksmingesnis naudojimasis laisvųjų uostų pajėgumais galėtų būti svarbus grupių sąvokos pagrindas;
Considers that the concept of "clustering" could have positive impacts on the marine environment if habitat conservation, pollution control, and other environmental technologies are incorporated into the design and implementation of clusters from the planning stages onwards; notes that the sharing of best environmental technologies and better (transnational) cooperation between ports as well as more efficient use of free port capacity should constitute an important component of the cluster concept;
35. pritaria Žaliojoje knygoje išdėstytam požiūriui, kad susiduriama su žymiomis ir rimtomis problemomis, kai norima gauti duomenų apie jūrų aplinkos būklę, apie joje vykdomą veiklą ir apie veiklą, įtakojančią jos būklę; taigi pritaria raginimams gerinti šių sričių programas, susijusias su duomenų rinkimu, žemėlapių sudarymu ir topografiniu matavimu, laivų buvimo vietos nustatymu ir kitomis programomis, įtraukiant valstybes nares, jūrų konvencijų dalyves, Komisiją ir kitus Bendrijos organus, pvz., Europos aplinkos agentūrą ir Europos jūrų saugos agentūrą; pabrėžia, kad svarbu keistis pažangiąja patirtimi nacionaliniu, regioniniu ir Europos lygmenimis;
Endorses the view in the Green Paper that there are significant and serious problems with the data available on the condition of the marine environment and the activities that are either conducted or have an impact there; supports, therefore, the call for much improved programmes of data collection, mapping and surveying, vessel tracking, etc. in those areas involving the Member States, the Marine Conventions, the Commission and other Community bodies such as the European Environment Agency and European Maritime Safety Agency; stresses the importance of exchanging best practices at national, regional and European level;
Link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the Oceans and Seas
Autorius (-ė) Paskyrimo data
Draftsman Date appointed
siekiant kurti būsimą Europos Sąjungos jūrų politiką: Europos vandenynų ir jūrų vizija
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European Vision for the Oceans and Seas
Europa gali būti laikoma didžiuliu pusiasaliu, apsuptu vandenynų ir jūrų bei drėkinamu daugelio upių ir kanalų.
Europe can be seen as a big peninsula surrounded by oceans and seas and irrigated by many rivers and canals.
Jūros ir vandenynai turi labai didelę reikšmę kaip natūralūs ir dar nepakankamai išnaudojami išteklių šaltiniai, kuriuos būtų galima labai įvairiai panaudoti vykdant įvairią ekonominę veiklą.
The importance of the seas and oceans as a natural under-exploited resource with manifold uses and economic activities cannot be stressed enough.
Nors Europos jūrinio aspekto potencialas yra akivaizdus, ES politikos kryptys jūrų transporto, pramonės, pakrančių regionų, atviros jūros energetikos, žuvininkystės ir jūrinės aplinkos srityse buvo susiskaidžiusios ir kartais net prieštaraujančios viena kitai.
While the potential of Europe's maritime dimension is evident, so far EU’s policies on maritime transport, industry, coastal regions, offshore energy, fisheries and the marine environment were fragmented and sometimes even conflicting.
Todėl visa apimančios jūrų politikos plėtra, kurios tikslas - nuosekliai stiprinti su jūra susijusią Europos ekonomiką, turi ypač didelę reikšmę.
The development of an all-embracing maritime policy, aimed at enhancing Europe's maritime economy in a sustainable manner is therefore of the utmost importance.
Žaliojoje knygoje išreikštas pasižadėjimas tirti nepanaudotas sąveikos galimybes ir sukurti naują mūsų vandenynų valdymo viziją.
The Green Paper holds the promise of exploring untapped synergies and creating a new vision for the management of our oceans.
Jūrų pramonės šakos ir paslaugos apima didelį ekonominės veiklos sektorių skaičių, į kuriuos patenka laivų statyba ir uostai, akvakultūra ir atviroje jūroje esančių energijos šaltinių žvalgymas.
The maritime industries and services encompass a wide range of sectoral economic activities, ranging from shipbuilding and ports, through aquaculture to offshore energy exploration.
Apskritai manoma, kad su jūra susijusi veikla sukuria 3-5 proc. visos Europos BVP ir suteikia darbo daugiau nei 3 mln. asmenų.
Overall, between 3 and 5% of Europe’s GDP is estimated to be generated by marine-based activities, providing employment to over 3 million persons.
Europos jūrų sektoriaus verslo grupės yra labai sėkmingos ir laikomos pasaulinėmis rinkos lyderėmis.
Europe’s maritime clusters are highly successful and global market leaders.
Europos laivų statyklos yra pasaulinės rinkos lyderės apyvartos ir novatoriškų gaminių bei procesų atžvilgiu.
European shipyards are the world market leaders in terms of turnover and innovative products and processes.
Europa kontroliuoja 40 proc. pasaulio prekybinio laivyno ir dominuoja tarptautinių reisinių lainerių paslaugų srityje.
Europe controls 40% of world merchant fleet and dominating international liner services.
Taip pat ir jūrinės įrangos srityje, kuri sudaro ypač konkurencingą ir žiniomis pagrįstą rinką, Europa yra pasaulio lyderė, užimanti 35 proc. pasaulinės rinkos.
Also in the marine equipment industry, a highly competitive and knowledge-based market, Europe is a world leader with 35% of world market share.
Jūros taip pat vaidina svarbų vaidmenį energijos tiekime ir suteikia įdomias galimybes energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamybai, nes atviros jūros vėjas, vandenyno srovės, bangos ir potvyniai bei atoslūgiai galėtų sukurti milžiniškus energijos kiekius.
The sea also plays a major role in energy supply and offers interesting opportunities for renewable energy generation, since offshore wind energy, ocean currents, waves and tidal movements represent a vast amount of energy.
Jūros biotechnologijų sektorius laikomas vienu iš daugiausiai žadančių technologijų sektorių, turinčiu milžinišką potencialą vertingai prisidėti prie beveik kiekvieno pramonės sektoriaus, pradedant sveikatos apsauga, baigiant biologiniu aplinkos atkūrimu ir pradedant kosmetinėmis priemonėmis, baigiant gydomųjų savybių turinčiais maisto produktais, pvz., dumbliais.
Marine biotechnology is considered one of the most exciting emerging technology sectors with a huge potential to valuably contribute to nearly every industry sector, from healthcare to bioremediation and from cosmetics to nutraceuticals, including algae.
Sektoriai, turintys didžiausią augimo potencialą, yra kruizinių laivų sektorius, akvakultūra, energija iš atsinaujinančių šaltinių, povandeninės telekomunikacijos ir jūros biotechnologijos.
The sectors with most growth potential are cruise shipping, aquaculture, renewable energy, submarine telecommunications and marine biotechnology.
Norint pasinaudoti verslo potencialu, būtina vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą.
Potential business opportunities require further R&D effort.
Europos pramonė turi būti pagrįsta žiniomis, norint sėkmingai konkuruoti pasaulio mastu.
The European industry needs to be knowledge-driven to compete on a global scale.
Tam būtina kvalifikuota darbo jėga ir nuolatinis naujovių ieškojimas.
A skilled work force and continuous innovation is therefore needed.
ES privalo tapti globalaus masto veikėja jūrų politikos srityje, tiek mokslinių tyrimų, tiek ir kituose sektoriuose.
The EU must become a global player in the field of maritime policy, whether in research or other areas.
Iki šiol ES politika yra susiskaidžiusi, o Europos Sąjunga nesugeba laikytis vieningos pozicijos.
So far the EU policy is fragmented and the Union does not speak with one voice.
Būtina išspręsti šią problemą, nes likęs pasaulis tikisi mus matyti kaip globalaus masto veikėją.
We must succeed especially as the rest of the world expects us to be a global player.
1. pritaria visa apimančios Europos jūrų politikos vystymui, kurios tikslas yra nuosekliai stiprinti Europos Sąjungos jūrų ekonomiką;
Strongly welcomes the development of an all-embracing European maritime policy aimed at enhancing the Union's maritime economy in a sustainable manner;
4. ragina Komisiją PPO lygmeniu remti Europos laivų statybos pramonę, kuri nuolat susiduria su nesąžininga konkurencija, sudaroma laivų statytojų iš Azijos;
Urges the Commission to provide support at WTO level for European shipyards, which are being constantly exposed to unfair competition from Asian shipbuilders;
9. atkreipia dėmesį į informacijos ir ryšių technologijų svarbą uostų logistikai; įsitikinęs, kad naujuose pasiūlymuose dėl teisės aktų, pvz., dėl radijo dažnių atpažinimo (angl.
Considers that, given the particularly rapid development of seawater desalination plants discharging tonnes of brine and other products into the sea, the Commission should investigate the effect of such plants on plankton and the seabed and on the changes and mutations generated within the ecosystem;
14. pabrėžia potencialią vėjo, jūros srovių, bangų ir potvynių gaminamos energijos svarbą, ypač Europos pakrantės regionuose, ne tik energijos tiekimo, bet ir ekonominio vystymosi bei darbo vietų kūrimo požiūriu;
Stresses the potential significance of energy generated by wind, sea currents, waves and tides, particularly in Europe's coastal regions, in terms of not only energy supply but also economic development and job creation;
16. pabrėžia, kad svarbu parengti jūrų aplinką ir pakrantės regionus apimančią Europos klimato kaitos padarinių tyrimo ir numatymo strategiją, siekiant nuspėti ir palengvinti galimą klimato kaitos poveikį šių regionų aplinkai ir ekonomikai;
Stresses the importance of developing a European strategy for the study and forecasting of the effects of climatic change encompassing the marine environment and coastal areas in a bid to predict or alleviate the potential environmental and economic effects on them;
19. pabrėžia galimybes suteikti Europos matmenį jūrų moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, o jas galima sudaryti stiprinant universitetų, viešųjų mokslinių tyrimų centrų ir technikos mokyklų tinklų kūrimo iniciatyvas, įskaitant bendrų programų rengimą bei šios srities studentų ir tyrinėtojų mainus, siekiant sukurti Europos jūrų mokslinių tyrimų institutų tinklą;
Stresses the potential for achieving a European dimension to marine research and development through strengthening network initiatives among universities, public research centres and technical schools, including the establishment of joint programmes and the exchange of students and researchers in that field, with the aim of establishing a network of European marine research institutes";
23. erdvinį jūrų planavimą laiko būtinu norint tinkamai koordinuoti įvairią veiklą, kuri vykdoma jūrinėje aplinkoje; mano, kad Komisija turėtų imtis vadovaujančio vaidmens atliekant tokį koordinavimą.
Sees maritime spatial planning as vital for the proper coordination of the various activities that are carried on in the maritime environment; believes that the Commission should take the lead in this coordination;
Siekiant kurti būsimą Europos Sąjungos jūrų politiką: Europos vandenynų ir jūrų vizija
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European Vision for the Oceans and Seas
2. ragina Komisiją ir valstybes nares remti tradicinę ūkinę veiklą, kuri nedaro žalos jūros ekosistemoms, didina vietinių produktų vertę ir yra reali alternatyva tiems sektoriams, kuriuose labiau pabrėžiama konkurencija;
Urges the Commission and the Member States to endorse traditional economic activities, which do no damage to marine ecosystems, which add value to local products and offer viable alternatives to sectors that lay greater emphasis on competitiveness;
4. ragina Komisiją vykdyti konkrečius moksliniais metodais pagrįstus socialinius ekonominius ir aplinkos statistinius ir kitokius pajūrio regionų tyrimus tam, kad būtų galima stebėti ir valdyti ekonominės veiklos plėtotės šiose vietovėse padarinius;
Encourages the Commission to undertake specific, scientifically-based environmental and socio-economic statistical and other studies of the maritime regions in order to be able to monitor and control the effects of the development of economic activities on those areas;
ICZM) politiką, kuri būtų sisteminės jūrų politikos dalis ir kurioje numatomas įvairus pakrančių zonų panaudojimas ir jo poveikis vystymosi politikai; todėl ragina geriau suderinti atitinkamus nacionalinius teisės aktus su Bendrijos teise;
Stresses the importance, within a holistic maritime policy, of developing and implementing an integrated coastal zone management (ICZM) policy, covering the multiple uses of the coastal zones and their impact on development policies; calls, in this context, for greater harmonisation of relevant national legislation with Community law;
8. siekiant supaprastinti valdymą esant daugybei valstybinių įstaigų ir kitų institucijų, kurios tiesiogiai prisideda prie jūrų valdymo, ragina kiekvienoje jūrinėje valstybėje narėje įkurti Jūrų valdymo organizaciją (angl.
Calls for the setting up of Marine Management Organisations (MMOs) in each coastal Member State in order to enable the streamlining of management in view of the broad range of government departments and other bodies which have a direct input in maritime management;
10. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir plėsti universitetų bei jų mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimą su verslo organizacijomis siekiant, kad būtų kuriamos strategijos ir praktiniai projektai, kurie padėtų paspartinti tvarų augimą ir padidinti užimtumą įvairiose jūrų sektoriaus srityse;
Urges the Commission and the Member States to promote and increase partnerships between universities and their research centres on the one hand, and between businesses on the other for the purpose of drawing up strategies and practical projects to help boost sustainable growth and employment in the different spheres of the maritime ‘cluster’;
12. pabrėžia, kad ES sanglaudos politika, kurioje nustatytas Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas, pakrančių, salų ir atokiausių ES regionų tinklai, taip pat Europos kaimynystės politika, pasitelkus keitimąsi pažangiausia patirtimi ir skatinant jungtines šių regionų konkurencingumo strategijas, gali turėti didelę įtaką sisteminei jūrų politikai; taip pat ragina panaudoti pažangiausios patirties sistemą kuriant tarpregionines iniciatyvas;
Emphasises the importance of the contribution that EU cohesion policy, through its objective of "European territorial cooperation", the networking of coastal, insular and outermost regions (as well as the European Neighbourhood Policy ) can make to a holistic maritime policy through the exchange of best practices and the promotion of joint strategies for the competitiveness of these regions; also calls for the incorporation of a best practices system in the development of interregional initiatives;
18. pabrėžia, kad žemyno aspektai ir sąveika tarp žemyno sričių, vandens kelių ir upių, pakrančių zonų bei jūros yra svarbūs kuriant sisteminę jūrų politiką;
Stresses the importance of the inland dimension and the interactions between inland areas, waterways and rivers, coastal areas and the sea in developing a holistic maritime policy;
21. pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakrančių ir salų regionų socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą ir įgyvendinti atitinkamas priemones, ypač jūrų transporto, energetikos, pakankamų vandens išteklių užtikrinimo, pažeidžiamos pakrančių ir salų aplinkos apsaugos srityse;
Stresses the need to ensure social, economic and territorial cohesion for the coastal and insular regions, and to implement measures particularly in the fields of maritime transport, energy, the securing of adequate water resources, and the protection of the fragile coastal and island environment;
24. ragina sukurti neoficialią darbo grupę, kurią sudarytų Komisijos atstovai ir suinteresuoti šios srities subjektai ir kuri stebėtų su tausiu jūrų naudojimu susijusį bendradarbiavimą Europos jūrose bei pasirengtų platesniems tikslams, kurie turi būti pasiekti po 2013 m.;
Encourages the creation of an informal 'task-force' composed of the Commission and relevant stakeholders in the field, with the remit of monitoring maritime sustainable cooperation in European seas and preparing for more ambitious objectives that are to be achieved after 2013;
EMODN), kuris sujungtų esamus ir būsimus jūrų duomenis, šitaip sukurdamas ilgalaikės kontrolės ir kokybiško rizikos vertinimo galimybes;
Stresses the need to improve maritime data recording by supporting the proposal for setting up a European Marine Observation and Data Network (EMODN) which will integrate existing and new maritime data, thereby enabling long-term monitoring and a high-quality risk assessment process;
32. pabrėžia, kad reikia plėtoti mokslinius tyrimus, kurie nagrinėja įvairių jūros ekosistemos dalių sąveiką ir klimato kaitos bei žmogaus gamtinių išteklių naudojimo poveikį šiai sąveikai;
Stresses the need for increased scientific research into the interaction of different parts of the marine ecosystem and the effects on this of climate change and of human exploitation of natural resources;
37. ragina Komisiją ištirti, kaip gali būti sėkmingai įgyvendinta žemėtvarka ir pakrančių zonų integruotas valdymas, ypatingą dėmesį atkreipiant į išskirtines salų sąlygas.
Calls on the Commission to investigate how land planning and integrated management of coastal zones can be successfully implemented, with particular reference to the special circumstances of islands.
ŽUVININKYSTĖS KOMITETONUOMONĖ
OPINION of the Committee on Fisheries (*)
link Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija
on Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the oceans and seas
Žuvininkystės komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. kadangi siekiant visiškai įgyvendinti ES jūros interesus, būtina įvairių sektorių, dalyvaujančių jūros reikaluose, koordinacija,
A. whereas the co-ordination of the different sectors involved in maritime affairs is essential to realise the full potential of EU maritime interests,
B. kadangi Lisabonos strategijos taikymas jūrų politikai ne tik siejasi su konkurencingumo pagerinimu, bet taip pat daro įtaką ir kitiems politikos ramsčiams, kaip pavyzdžiui: ES sukuria darnų ir geresnės kokybės užimtumą jūrų srityje,
B. whereas applying the Lisbon Strategy to maritime policies not only concerns objectives linked to improving competitiveness but must also have an impact on other pillars of the strategy, such as creating more sustainable and better quality maritime employment in the EU,