natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ES finansinėje perspektyvoje nepakankamai atsispindi prioritetas, teikiamas išlaidoms, skirtoms siekti Lisabonos strategijos tikslų; pabrėžia, kad įnašus į Europos biudžetą reikia apsvarstyti lyginant juos su būsima nauda, atsižvelgiant į jų daromą teigiamą sklaidos ir svertinio efekto poveikį, jei ES biudžetas bus pakankamai orientuotas į išlaidas, kuriančias aiškią pridėtinę vertę;
Regrets that the EU Financial Perspective for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the European budget should be considered against future benefits taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
12. ragina siekti daugiau skaidrumo tvarkant valstybių narių viešuosius finansus, įskaitant sąlyginius įsipareigojimus, pvz., viešojo sektoriaus įsipareigojimus mokėti pensijas, o tai žymiai padidins viešojo sektoriaus skolos naštą per ateinančius metus;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including the as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
14. ragina toliau analizuoti įvairias struktūrinių ir makroekonominių reformų rūšis, priemones ir tai, kaip jos sąveikauja ir kokį poveikį daro viena kitai įvairiais ekonominio ciklo etapais, siekiant rasti tinkamiausias priemones stiprinti viešuosius finansus ir kartu įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
17. ragina valstybes nares skubiai imtis visuomenės senėjimo problemos ir tvarkytis atsižvelgiant į skolos dinamiką, ypač tose valstybės narėse, kurių ilgalaikiam tvarumui gresia didelis pavojus;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to long-term sustainability;
20. mano, kad dar galima tobulinti viešųjų finansų apskaitą ir sąlyginius įsipareigojimus siekiant padidinti skaidrumą, palyginamumą ir suteikti solidų pagrindą priimti sprendimus; mano, kad Komisija šioje srityje galėtų imtis iniciatyvos;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
28. ragina valstybes nares pagal EB sutarties 99 straipsnį prisiimti įsipareigojimą dėl ekonominės politikos kaip bendro reikalo ir ją koordinuoti; primena valstybėms narėms, kad geriau koordinuojama politika ir geresnis įvairių politikos priemonių derinys galėtų pagerinti bendrą tokios politikos rezultatą; ragina geriau suvokti nacionalinės ekonominės politikos poveikį ES ir pareigą laikyti ekonominę politiką bendru reikalu bei ją koordinuoti;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;
Mastrichto sutartyje aiškiai nustatyta, kad viešieji finansai ES valstybėse narėse turi būti atidžiai stebimi ES lygmeniu.
The Maastricht Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU member states should be monitored very closely at the EU level.
Kadangi viešieji finansai daro svarbų poveikį ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir makroekonominiam stabilumui bei yra esminis bendros valiutos funkcionavimo pagrindas, juos visos ES valstybės narės turi laikyti bendro intereso reikalu.
As public finances have important implications for growth, jobs and macroeconomic stability, and provide crucial context for the functioning of the single currency, they should be considered as a matter of common interest by all EU member states.
Sutarties nuostatos, kuriomis apibrėžiami reikalavimai patikimiems ir tvariems viešiesiems finansams, buvo įgyvendintos visa eile Tarybos reglamentų ir įtvirtintos Komisijos ataskaitomis.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been implemented by a number of Council’s regulations, and supported by reports by the Commission.
Pagrindiniai dokumentai šioje srityje yra, inter alia , Stabilumo ir augimo paktas (SAP) su vėlesniais reglamentais, kuriais iš dalies keičiamos pakto nuostatos, ir Komisijos ataskaitos su įvertinimais ir rekomendacijomis, skirtomis atskiroms valstybėms narėms.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the Pact, and Commission’s reports with assessments and recommendations addressed to individual member states.
Europos Parlamentas vertina šiuos dokumentus valstybių narių makroekonominių ir biudžeto tendencijų fone ir tvirtina savo metinius pranešimus dėl ES viešųjų finansų.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the members states, and adopts its own annual reports on public finances in the EU.
BVP ribą, o nuo 2004 m. vasaros dešimčiai ES valstybių narių taikoma perviršinio deficito procedūra (PDP) pagal EB sutarties 104 straipsnį.
Since 2003 eleven of the EU member states have deficits exceeding the threshold of 3% of GDP, and since summer 2004 ten EU member countries have been subject to the excessive deficit procedure (EDP) under Article 104 of the Treaty.
Dar svarbiau, kad tarp šalių, kurioms taikoma PDP, buvo keturios didžiausios ES ekonomikos: Prancūzija, Vokietija, Italija ir Jungtinė Karalystė.
More importantly, among the countries under the EDP were four largest EU economies: France, Germany, Italy and the UK.
Todėl Taryba įspėjo Graikiją pagal 104 straipsnio 9 dalį – tai paskutinis veiksmas prieš imantis sankcijų.
In result, the Council issued a warning notice to Greece under Article 104(9), a last step before sanctions.
Aiškus prasto fiskalinių normų įgyvendinimo ženklas yra tai, kad kai kurių valstybių narių atveju PDP taikoma jau keletą metų, bet tai vis tiek nepadėjo toms valstybėms narėms pasiekti, kad biudžeto padėtis atitiktų SAP nuostatas.
One clear symptom of weak enforcement of fiscal rules is the fact that in case of some member states the EDP has been in operation already for several years and yet it has been largely ineffective in helping those member states to bring the budgetary situation into conformity with the provisions of the SGP.
Ši bendra padėtis rodo ne vien tai, kad valstybėms narėms nepavyko sumažinti fiskalinio disbalanso, bet ir tai, kad SAP korekciniai mechanizmai tinkamai neveikė.
This overall situation demonstrates not only that the member states have been unable to reduce fiscal imbalances but also that the SGP corrective mechanisms have not been working properly.
Pranešėjas reiškia didelį susirūpinimą dėl šios nuolatinės aplaidžios fiskalinės padėties ir nesugebėjimo ištaisyti fiskalinį disbalansą daugumoje ES valstybių narių.
The rapporteur expresses serious concern about this persistently lax fiscal stance and the apparent lack of ability to correct the fiscal imbalances in most of EU member states.
Šie kylantys skolos rodikliai yra didelė problema siekiant ilgalaikio biudžeto tvarumo visoje ES, ypač didėjančių ilgalaikių konkrečių ir sąlyginių įsipareigojimų, įskaitant pensijas, požiūriu.
These rising debt ratios pose serious problem for long term budgetary sustainability for the whole EU, especially in the context of increasing long term explicit and implicit liabilities, including pensions.
Padėtis ypač sudėtinga kai kuriose labiausiai įsiskolinusiose valstybėse narėse (Graikijoje, Italijoje), kur skolos rodikliai išlieka didesni nei 100 proc.
The situation is particularly difficult in some of the most indebted member states (Greece, Italy), where the debt ratios remain above 100% of GDP.
Augdama tokiu tempu, ES ekonomika neišnaudoja potencialo ir auga daug lėčiau nei kitos didelės ekonomikos, pvz., JAV ir Japonijos, Kinijos, Indijos ir kitų šalių kylančios ekonomikos.
At this rate, the EU grows below potential, and significantly slower than other large economies, such as the US and Japan, as well as China, India and other emerging economies.
Mažą augimą skatino struktūrinių reformų trūkumas ir vangi vidaus paklausa, atspindinti nuolatinį vartotojų netikrumą dėl darbo vietų, socialinės apsaugos ir pensijų bei investuotojų netikrumą dėl būsimų paklausos perspektyvų.
Behind weak growth has been lack of structural reforms and sluggish domestic demand, reflecting persistent uncertainty about jobs, social protection and pensions among consumers, and about future demand prospects among investors.
Fiskalinis deficitas, esant lėtam augimui, yra linkęs didėti, nes lėtas augimas daro ciklišką poveikį pajamoms iš mokesčių ir socialinėms išlaidoms.
Fiscal deficits tend to widen under slow growth through its pro-cyclical impact on tax revenues and social security expenditures.
Aukštos energijos kainos, naftos ir dujų rinkos nestabilumas bei didžiulis pasaulinis disbalansas, kurį kelia didelis dvigubas deficitas JAV ir nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius daugumoje Azijos šalių, ir toliau griovė verslo pasitikėjimą Europoje.
High energy prices, instability in oil and gas markets, and massive global imbalances, caused by large twin deficits in the US and reflected by persistent current account surpluses in most of Asian countries, have further eroded business confidence in Europe.
ES ekonominė politika negalėjo įveikti šių augimo kliūčių.
Economic policies in the EU have been unable to overcome these growth barriers.
Bendra švelni fiskalinė politika pasirodė esanti neveiksminga ir nepastūmėjo ES ekonomikų į didesnio augimo kelią, nes Keinso papildomos galutinės paklausos efektą didelių struktūrinių suvaržymų sąlygomis tikriausiai su kaupu kompensavo priešingi nei Keinso efektai, kurie išlaikė žemą investicijų lygį ir prisidėjo prie bendro netikrumo.
Generally loose fiscal policies have been ineffective in pushing the EU economies onto a higher growth path, because the Keynesian effects of additional final demand under conditions of strong structural rigidities have probably been more than compensated by adverse non-Keynesian effects that have kept investment expenditures at low levels and added to overall uncertainty.
Viešųjų išlaidų struktūra irgi iš esmės nepasikeitė, fizinio ir žmogiškojo kapitalo kaupimui, naujovėms ir paramai moksliniams tyrimams ir vystymui bei kitiems į ekonomikos augimą orientuotiems tikslams buvo skiriama mažai išteklių.
Also, the structure of public expenditures has remained broadly unchanged, with only limited resources devoted towards physical and human capital accumulation, innovation and R&D support, and other growth-oriented goals.
Kita vertus, pinigų politika vangaus BVP augimo ir nuolat stipraus euro fone išliko griežta.
By contrast, monetary policies have remained restrictive against the background of sluggish GDP growth and the persistently strong euro.
Susidaręs politikos priemonių komplektas toli gražu nebuvo optimalus, ir siekis išsaugoti kainų stabilumą sukėlė didesnes makroekonomines sąnaudas.
The resulting policy-mix has therefore been far from optimal, and maintaining price stability involved higher macroeconomic costs.
Pranešėjas ragina labiau subalansuoti politikos priemones, griežtinti fiskalinę politiką, o tai leis sušvelninti pinigų politiką.
The rapporteur calls for a more balanced policy-mix, with more disciplined fiscal policy allowing for a less restrictive monetary policy stance.
Svarbi priežastis, neleidusi pagerinti biudžeto padėties, yra lėtas reikiamų struktūrinių reformų tempas.
One important reason for the failure to improve the budgetary situation has been the slow pace of necessary structural reforms.
Reikiamų reformų trūkumas sumažino augimą ir užimtumą bei apsunkino viešuosius finansus.
The lack of necessary reforms reduced growth and employment, and put strain on public finances.
ES ekonomikos patiria įvairius darbo ir paslaugų rinkų suvaržymus, per didelį ir brangiai kainuojantį verslo veiklos reglamentavimą bei silpnas paskatas imtis naujovių.
The EU economies have been suffering from numerous rigidities in the labor and services markets, excessive and costly regulations of business activities, and weak incentives to innovate.
2000 m. pradėjusia veikti Lisabonos strategija buvo numatyta išsami reformų programa, bet kai kurios valstybės narės delsė ją įgyvendinti ir atsilieka nuo plano.
The Lisbon Strategy launched in 2000 provided for a comprehensive program for reforms but its actual implementation in individual member states has been hesitant and lags behind the schedule.
Pranešėjas ragina valstybes nares didinti pastangas, skirtas Lisabonos darbotvarkei įgyvendinti.
The rapporteur calls on member states to strengthen efforts aimed at implementing the Lisbon Agenda.
Šiuo tikslu derėtų skirti daugiau išteklių didinti darbo aktyvumą ir konkurencingumą, įskaitant šias priemones: geresnį švietimo prieinamumą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, lanksčias samdos taisykles, paramą naujovėms ir biurokratijos mažinimą verslui.
To this end, more resources should be spent on enhancing work activity and competitiveness, including measures such as facilitated access to education and life-long learning, flexible rules of employment, support for innovation and reducing red tape for business.
Lisabonos priemonių priėmimas padėtų stabilizuoti viešuosius finansus skatindamas augimą ir užimtumą.
The adoption of the Lisbon measures would help to stabilize public finances through its stimulating impact on growth and employment.
Svarbi šio proceso dalis yra pensijų reformos, padedančios kovoti su neigiamu senėjančios visuomenės poveikiu biudžetui ir leidžiančios suvaldyti valdžios sektoriaus skolos dinamiką.
An important part of this process are pension reforms that help to cope with the adverse budgetary impact of ageing populations and allow to bring the public debt dynamics under control.
Žinodamas apskritai menkus fiskalinius rezultatus, problemas, su kuriomis valstybės narės susiduria siekdamos subalansuoto biudžeto arba jo perviršio, ir silpną SAP įgyvendinimo priemonių discipliną, kaip parodė didelis skaičius besitęsiančių PDP bylų, pranešėjas kviečia dėti labiau suderintas ir ryžtingesnes pastangas didinti prevencinių ir korekcinių politikos priemonių efektyvumą ir taip stiprinti bei sutvirtinti ES viešuosius finansus.
Given the generally poor fiscal performance, problems encountered by member states in achieving a close to balance or surplus budgetary position, and weak discipline of enforcement measures implemented within the framework of the SGP, as demonstrated by the large number of on-going EDP cases, the rapporteur calls for more concerted and determined efforts to increase efficiency of preventive and corrective policy measures to strengthen and consolidate public finances in the EU.
Reformuotos SAP taisyklės dabar yra realistiškesnės, teikia daugiau paskatų vykdyti struktūrines reformas ir yra labiau orientuotos į ilgalaikį skolos tvarumą.
The reformed SGP rules are now more realistic, include more incentives to carry out structural reforms and are more oriented towards long-term debt sustainability.
Jose taip pat numatoma atsižvelgti į su konkrečia šalimi susijusius veiksnius, pvz., realų skolos lygį ir vykstančias struktūrines reformas, o tai suteikia patikimesnį ir ne tokį prieštaringą pagrindą vertinti fiskalinę padėtį ir atskirų valstybių narių politikos priemones.
They also allow for taking into consideration country-specific factors, such as actual debt levels and structural reforms in progress, which provides a sounder and less controversial basis for assessing fiscal position and policies of individual member states.
Šios pakeistos taisyklės dabar turėtų būti kruopščiai įgyvendinamos ir jų griežtai laikomasi, o Komisija ir Taryba turi priimti greitus ir skaidrius sprendimus dėl valstybių narių, nesilaikančių šių taisyklių.
These revised rules should now be strictly observed and implemented rigorously, with the Commission and the Council taking prompt and transparent decisions vis-à-vis the member states that do not comply with the rules.
Tai padės atkurti SAP patikimumą, reikalingą norint, kad paktas veiksmingai atliktų disciplinavimo ir stabilizavimo funkciją.
This would help restoring credibility of the SGP, which is necessary if the Pact is to play effectively its disciplining and stabilizing role.
Vykdant struktūrines reformas ir taikant geresnę viešųjų finansų tendencijų stebėjimo ir kontrolės sistemą, įtvirtintą SAP, pranešėjas ragina ES valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti ir imtis priemonių, skirtų gerinti biudžeto srities statistikos valdymą ir fiskalinių duomenų kokybę sukuriant bendras ir skaidrias valstybės turto ir sąlyginių įsipareigojimų apskaitos taisykles ir vengiant kūrybiškos apskaitos.
Along with the structural reforms and the improved framework for monitoring and controlling developments in public finances through the SGP, the rapporteur encourages EU member states to cooperate closely and take measures oriented towards improving statistical governance in the budgetary field and quality of fiscal data, establishing common and transparent rules of accounting of public assets and implicit liabilities, and avoiding creative accounting.
Siekiant išvengti per daug optimistinio biudžeto projektavimo, valstybės narės turi būti raginamos naudotis Komisijos prognozėmis kaip bendru pagrindu planuojant pajamas ir išlaidas.
To avoid overoptimistic budgetary projections, member states should be encouraged to use Commission’s forecasts as a common base for revenues and expenditures projections.
Alternatyvus sprendimas būtų pavesti biudžeto prognozių sudarymo funkciją nepriklausomai institucijai.
An alternative solution would be to delegate the task of producing budgetary forecasts to an independent institution.
Svarbus būdas pagerinti priemonių, skirtų atkurti viešųjų finansų pusiausvyrą, efektyvumą – padidinti valdžios sektoriaus žinias bei nacionalinių įsipareigojimų, susijusių su deficitu ir skola, patikimumą.
One important avenue for improving the efficiency of measures aimed at restoring balance in public finances would be to increase public awareness and credibility of national commitments with respect to deficit and debt.
Šiuo tikslu pranešėjas ragina parengti aukštos kokybės nacionalinius pranešimus apie ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, kuriuose būtų įvardyti esami pavojai ir pateikiamos politikos priemonių alternatyvos.
To this end, the rapporteur encourages the production of high-level national reports on long-term sustainability of public finances that would highlight risks involved and offer policy alternatives.
Taip pat būtų naudinga apsvarstyti pranašumus, kurie atsirastų sukūrus nepriklausomas nacionalines institucijas, atsakingas už metinio deficito lygio, skirto pasiekti vidutinio laikotarpio subalansuotą biudžetą, nustatymą.
It would also be useful to consider the advantages of establishing national independent institutions in charge of determining the annual levels of deficit consistent with the medium term objective of balanced budget.
Šias nacionalines įstaigas (fiskalinės politikos komitetus) sudarytų paskirti asmenys, turintys puikią profesinę reputaciją, kurie būtų politiškai nepriklausomi ir būtų atsakingi už fiskalinio stabilumo palaikymą vidutiniu laikotarpiu.
These national bodies (Fiscal Policy Committees) would consist of nominated individuals with outstanding professional records who would be politically independent and would be responsible for maintaining fiscal stability in the medium term perspective.
Tokios institucijos sukūrimas leistų priimti sprendimus dėl biudžeto deficito dydžio atsiribojant nuo trumpo laikotarpio politinių diskusijų srities, tačiau paliekant pagrindinius politinius ekonominius klausimus dėl biudžeto pajamų ir išlaidų struktūros ir lygio politinių įstaigų kompetencijai.
Establishing such an institution would allow to take decisions on the size of budget deficit out of the scope of short-term political debates while still leaving the crucial political-economy issues of the level and structure of budgetary revenues and expenditures within the competences of political bodies.
Pranešėjas reiškia susirūpinimą dėl reikiamo fiskalinės politikos koordinavimo tarp valstybių narių trūkumo.
The rapporteur expresses its concern over the lack of necessary coordination among the member states in the field of fiscal policy.
Politikos koordinavimas yra ypač svarbus euro zonoje, kur bendros valiutos padėtis iš esmės priklauso nuo atskirų valstybių narių fiskalinės būklės ir kur yra didelis atsakomybės vengimo pavojus.
Policy coordination is of particular importance in the Euro area where the position of the common currency depends crucially on the fiscal stance in individual member states and where there is a high risk of “free riding”.
Struktūrinė reforma, kurios buvo imtasi vienoje euro zonos valstybėje narėje, duoda naudą visai zonai, kadangi stiprina bendrą valiutą ir mažina ilgalaikes palūkanų normas.
A structural reform undertaken in one Euro area member state brings benefits to the whole area as it strengthens the position of the common currency and reduces long-term interest rates.
Ir priešingai, nesugebėjimas imtis reikiamų reformų vienoje ar keliose valstybėse narėse neigiamai veikia kitas valstybes nares, nes silpnina bendrą valiutą ir kelia palūkanų normas.
And vice versa , failure to undertake necessary reforms in one or several member states adversely affects other member states through weakening of the single currency and raising interest rates.
Todėl, siekiant gauti svarbią reformų sinergiją ir išvengti neigiamo valstybių narių elgesio, reikia koordinuoti politikos priemones.
Policy coordination is therefore needed to obtain important synergies from reforms and avoid antagonistic behavior by member states.
Norint sąžiningai koordinuoti politikos priemones, reikia politinės valios ir pasirengimo imtis suderintų veiksmų.
Genuine policy coordination requires political willingness and readiness to take concerted actions.
Pranešėjas mano, kad šią funkciją galima palengvinti įvedant keletą techninių priemonių, kurios padėtų sukurti geresnę fiskalinės politikos priemonių koordinavimo sistemą ES lygmeniu, įskaitant šias priemones: susitarimą dėl bendro biudžeto procedūrų tvarkaraščio visose valstybėse narėse, valstybių narių raginimą rengti dvimečius biudžetus ir prie ekonomikos ciklų pritaikytos deficito koncepcijos naudojimą nacionalinėse biudžeto procedūrose.
The rapporteur believes that this task can be facilitated by introducing some technical measures that would contribute to establishing a better framework for coordination of fiscal policies at the EU level, including measures such as agreeing on a uniform timetable for budgetary procedures across the member states, encouraging member states to prepare budgets on biannual basis and using cyclically-adjusted deficit concept in national budgetary procedures.
Pranešėjas ragina Komisiją atlikti poveikio įvertinimo tyrimą apie realaus fiskalinės politikos priemonių koordinavimo ekonominę naudą ir pranašumus visoje ES ir apie ES patiriamas alternatyvias nekoordinavimo išlaidas.
The rapporteur calls upon the Commission to undertake an impact assessment study on economic gains and benefits of a real coordination of fiscal policies across the EU and the opportunity cost to the EU of non-coordination.