natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ø taikomas, jeigu grynieji įnašai viršija 0,35 proc. valstybės narės BNP (ši žemiausia riba parodytų didžiausią priimtiną finansinio valstybių narių solidarumo lygį),
Ø triggering if net contributions exceed 0,35% of a Member State's GNI (this threshold would represent the maximum accepted level of financial solidarity between Member States)
Ø grąžinama 66 proc. įnašo, viršijančio šią ribą (visose valstybėse narėse, išskyrus Jungtinę Karalystę, būtų palaipsniui įvesta 33 proc., 50 proc., 50 proc. ir 66 proc. grąžinimo norma),
Ø refunding of contributions above this at a rate of 66% (the refund rate would be phased in for all Member States except the UK at the rate of 33%, 50%, 50% and 66%)
Ø bendra grąžinama suma, kurią finansuoja visos valstybės narės pagal savo santykinę BNP dalį, apribojama taip, kad neviršytų 7,5 milijardų eurų per metus.
Ø limitation of the total refund volume to a maximum of EUR 7,5 billion a year, financed by all Member States based on their relative share of GNI.
Siekiant sumažinti naujos sistemos įvedimo poveikį, Jungtinė Karalystė, be įprastinės korekcijos, papildomai gautų proporcingai mažėjančius mokėjimus, kurie iš viso per laikotarpį iki 2011 m. sudarytų 5 mlrd. eurų.
In order to alleviate the impact of the introduction of the new system, the UK would receive, in addition to the ordinary correction, degressive top-up payments totalling EUR 5 billion over a four-year period ending in 2011.
Įdiegus šią sistemą, grynieji nuosavųjų išteklių mokėtojų, kurių įnašai daugiausia viršija įplaukas iš ES biudžeto, likučiai būtų panašūs, kaip parodyta toliau:
The outcome of the system would be that the net balances of the largest net contributors would be at comparable levels, as shown below:
Apskaičiuotas grynasis biudžeto likutis (2008–2013 m. vidurkis)
Estimated net budgetary balances (average 2008-2013)
proc. nuo BNP
in % of GNI
Naujasis korekcijos mechanizmas
New correction mechanism
Dabartinis mechanizmas
Current mechanism
Be korekcijos
No correction
Tik mokesčiais grindžiami nuosavieji ištekliai nuo 2014 m.
Genuinely tax-based own resource as from 2014
Kaip buvo aptarta anksčiau, naujame Komisijos pasiūlyme dėl nuosavųjų išteklių kitoje Finansinėje programoje naujų finansavimo šaltinių įvesti nenumatoma, tačiau bandoma pakoreguoti atskirų šalių mokamų įnašų dalį, pritaikius apibendrintą korekcijos mechanizmą.
As shown above, the Commission's new own resources proposal does not foresee the introduction of new sources of funding for the next financial perspectives but rather tries to update the national contribution shares via the generalised correction mechanism.
Vis dėlto savo ataskaitoje dėl nuosavųjų išteklių veikimo Komisija pasisako už tai, kad nuo 2014 m. būtų įvesti vien tik fiskaliniai nuosavieji ištekliai
Nevertheless, in its Report on the operation of the own resources system, the Commission argues in favour of introducing as from 2014 a genuine fiscal own resource.
Tai atsispindi viename šio pasiūlymo dėl nuosavųjų išteklių straipsnyje (9 str.), kuriame teigiama: „ Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą pakeisti nuosavųjų išteklių struktūrą įvedant tikrą, mokesčiais pagrįstą nuosavąjį išteklių, kuriuo bus galima pradėti naudotis nuo 2014 m. sausio 1 d.“. .
This reflects in a single article (Art. 9) of the actual own resources proposal which reads: The Commission shall submit to the Council a proposal to modify the own resources structure by introducing a genuinely tax-based own resource to be operational from 1 January 2014.
Šiais naujaisiais mokesčiais grindžiamais ištekliais Komisija siekia „sukurti sąsają tarp piliečių ir ES biudžeto“.
With this new tax based resource the Commission aims at "forging the link between citizens and the EU budget".
Tai padėtų piliečiams geriau suprasti, kokie ištekliai patenka į ES biudžetą, ir sustiprinti sprendimus priimančių asmenų atskaitomybę.
It would increase understanding by citizens of the resources going to the EU budget and would make decision makers more accountable.
Fiskaliniai ištekliai, kartu su mažesniais BNP ištekliais būtų įvesti palaipsniui pakeičiant dabartinius PVM išteklius.
The fiscal resource would be introduced progressively as a replacement to the current VAT resource, alongside a more limited GNI resource.
Taip keičiant esamus išteklius poveikis ES finansavimo lygiui būtų neutralus.
Since it would thus replace existing resources it would be neutral in terms of the level of EU funding.
Komisijos nuomone, šiame etape nerealu ES įvesti tik mokesčiais grindžiamą sistemą, todėl to nesiūloma.
At the current stage of EU integration a fully tax-based system is considered not realistic by the Commission and is therefore not proposed.
Trys Komisijos alternatyvos
The Commission's three options
Trys pagrindiniai Komisijos siūlomi iš mokesčių formuojamų nuosavųjų išteklių tipai:
The Commission's three main candidates as tax based own resource are
Ø mokesčio už energijos vartojimą dalis: ji skaičiuojama tik nuo mokesčio už motorinių kelių transporto priemonių kurą („ekologinio mokesčio“), taip pat numatoma galimybė ateityje įtraukti aviacinį kurą ir susijusias emisijas, taip būtų panaikintas dabartinis atleidimas nuo mokesčių už reaktyvinį kurą;
Ø a share of the tax rate on energy consumption , limited to motor fuel for road transport ("eco-tax") with consideration also being given to aviation fuel and related emissions as a possible future development to end the current tax exemption for jet fuel;
Ø valstybės PVM mokesčio dalis : ES finansavimas taptų suprantamesnis piliečiams (ES ir valstybių narių PVM sąskaitose arba čekiuose būtų įrašomi kaip atskiri mokesčiai);
Ø a share of the national VAT rate , making the financing of the EU more understandable to citizens (EU and national VAT should appear as separate taxes on the invoices or receipts);
Ø įmonių pelno mokesčio dalis , kaip galimybė tolimesniu laikotarpiu.
Ø a share of the corporate income tax as a longer term option.
Pasirinkus bet kurią iš šių trijų galimybių, ES, kaip valstybių narių ir piliečių sąjungos, idėja atsispindėtų ir finansuojant ES biudžetą.
By chosing any of these three options the concept of the EU as a Union of Member States and citizens would be transposed into the area of financing the EU budget.
Tiesioginės piliečių sąsajos su biudžetu stiprinimas taip pat padėtų diskusijas dėl išlaidų nukreipti į jų turinį, o ne vien tik į nacionalinio biudžeto grynąsias pozicijas.
Strengthening the direct link of citizens to the budget would also help focussing expenditure debates on substance rather than on purely national budget net positions.
Komisijos galimybių įgyvendinamumas
Feasibility of the Commission's options
Nuosavųjų išteklių sistema su fiskaliniais ištekliais, susijusiais su energijos vartojimu
Option 1: Own resources system with fiscal resources related to energy consumption
Techniniu požiūriu fiskalinius išteklius, kurie būtų pagrįsti kelių transporto kuro mokesčiais, būtų galima įvesti per maždaug 3–6 metus.
The introduction of a fiscal resource based on road transport fuel would be technically possible in around 3 - 6 years.
Administraciniu požiūriu tai gana paprasta padaryti, kadangi mokesčių bazė ES lygmeniu jau yra suderinta pagal naują energijos apmokestinimo direktyvą.
It would be relatively simple from an administrative point of view as the tax base is already harmonised at EU level by the new directive on energy taxation.
2003 10 27 Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283 2003 10 31).
Directive 2003/96/EC of 27.10.2003 of the Council restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity (OJ L 283 of 31.10.2003).
Nuosavųjų išteklių sistema su fiskaliniais PVM ištekliais
Option 2: Own resources system with a fiscal VAT resource
Techniniu požiūriu ES PVM tarifą būtų galima įvesti maždaug per 6 metus.
The introduction of an EU VAT rate would be technically possible in around 6 years.
Priešingai nei dabartiniai „statistiniai“ PVM ištekliai toks tarifas padėtų sukurti aiškią tiesioginę sąsają tarp ES biudžeto finansavimo ir piliečių, todėl padidėtų informuotumas apie Sąjungos išlaidas.
Contrary to the current "statistical" VAT resource, it would create a clear direct link between the financing of the EU budget and the citizen and would increase awareness of the costs of the Union.
Sunkumai, kuriuos gali sukelti šis pasiūlymas, yra susiję su tuo, kad valstybių narių PVM sistemos, daugiausiai susijusios su nuliniu tarifu apmokestinamomis prekėmis, nėra iki galo suderintos.
Potential difficulties with this proposal are related to incomplete harmonisation of Member States' VAT systems mainly linked to zero-rated goods.
Jeigu apmokestinimo nuliniu tarifu poveikį būtų galima neutralizuoti, ES tarifas panašiems vartotojams turėtų tokį patį poveikį visoje Sąjungoje.
If the effects of zero-rates could be neutralised, the EU rate would have the same impact on comparable consumers across the Union.
Šios alternatyvos įgyvendinimas užtruktų ilgiausiai ir politiniu, ir administraciniu atžvilgiu.
This alternative would take longest to implement, both from a political as well as from an administrative perspective.
Jai įgyvendinti būtų reikalinga bendra konsoliduota mokesčių bazė su minimaliu mokesčių tarifu vietoje skirtingų mokesčių sistemų ir mokesčių įstatymų, tradicijų ir praktikos įvairovės, kuri susiklosčiusi 25 šalyse.
It would need a common consolidated tax base with a minimum tax rate instead of 25 separate national tax systems and a multiplicity of tax laws, conventions and practices.
Kadangi pajamos iš įmonių pelno mokesčio sudaro didelę dalį (bendros pajamos ES šiuo metu vidutiniškai sudaro 2,6 proc. nuo bendro ES BNP), ES biudžeto poreikiams patenkinti ES turėtų būti skiriama mažiau kaip ketvirtadalis šių pajamų.
Since revenue from corporate income taxes is significant (with total revenue in the EU currently representing on average 2,6% of total EU GNI), for the needs of the EU budget less than a quarter of that revenue would need to be assigned to the EU.
2006 m. lapkričio 8 d.
8 November 2006
Pradinis taškas
Starting point
Parlamento reikalavimai…
Parliament’s demands …
Savo pozicijoje
In its opinion
· pagrįsta kriterijais, kurie geriausiai išreiškia gebėjimą teikti pagalbą, tuo pačiu metu neleidžiant pasinaudoti kompensavimo mechanizmais siekiant gauti pajamų,
· based on criteria that best expressed the ability to contribute while, at the same time, avoiding recourse to compensation mechanisms for purposes of revenue,
… ir Tarybos atsakymas
… and Council’s response
2000 m. rugsėjo 29 d. priimtame ir 2002 m. kovo 1 d. įsigaliojusiame Tarybos sprendime
The Council decision
Tarybos sprendimas 2000/597. jokiu būdu neatsižvelgiama į Parlamento reikalavimus: sprendime įtvirtinta JK palanki permokos į biudžetą grąžinimas (toliau – JK korekcija), taip pat numatytas biudžeto lėšų dalies Austrijai, Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai grąžinimas: t. y. vietoje planuojamo laipsniško JK korekcijos atsisakymo, panašus mechanizmas išplečiamas kitoms valstybėms narėms.
Council Decision 2000/597. that was finally adopted on 29 September 2000, entering into force on 1 March 2002, did anything but fulfil these demands: It has codified the UK rebate as well as the adjustments of the financing shares for the rebate of Austria, Germany, the Netherlands and Sweden - instead of planning for a phasing-out of the UK rebate a similar mechanism was extended to other Member States.
Padidinus tradicinių nuosavųjų išteklių dalį, kurią pasilieka valstybė narė surinkimo išlaidoms 10–25 proc. padengti, Sąjungos biudžeto pajamų dalis, kurią sudaro „tradiciniai nuosavi ištekliai“, sumažėjo.
By raising the share of traditional own resources that can be retained by the Member States to compensate for their collection costs from 10% to 25%, the “traditional own resources”-part of EU revenue was further reduced.
Tačiau, nepaisant visų šių nuostatų, kurių nepalaiko Parlamentas, Tarybos sprendime taip pat yra ir „šviesesnės“ ateities leidžiantis tikėtis aspektas, t. y. dalis dėl išsamios peržiūros.
However, despite all these arrangements that were not welcomed by Parliament, the Council decision also contained some chances for a "better" future in form of a detailed revision clause.
2004 m. birželio mėn. vadovaudamasi galiojančio sprendimo dėl nuosavųjų išteklių 9 straipsniu Komisija parengė pranešimą dėl nuosavųjų išteklių sistemos veikimo
In July 2004, in accordance with Article 9 of the Council decision, the Commission presented its Report on the operation of the own resources system
COM(2004)0505 . ir pasiūlymus dėl naujo sprendimo dėl nuosavųjų išteklių sistemos ir reglamento dėl biudžeto disbalanso ištaisymo įgyvendinimo priemonių
( COM(2004)0505 ). as well as proposals for a new decision on the system of own resources and for an implementing regulation for the correction of budgetary imbalances
Abu pasiūlymai įtraukti į COM(2004)501galutinis/2. .
Both proposals contained in COM(2004)501final/2 .
Savo pranešime Komisija siūlė, kad Taryba apsvarstytų, ar įmanoma nuo 2014 m. taikyti naują ES nuosavųjų išteklių sistemą, kurios pagrindą sudarytų nuosavi ištekliai energijos, PVM arba įmonių pajamų mokesčių pagrindu.
In its report, the Commission proposed that the Council reflect on the introduction by 2014 of a new funding system for the EU, centred around a main fiscal resource based on either energy, VAT or corporate income tax.
Mokesčiais pagrįstiems nuosaviems ištekliams finansuoti buvo pasiūlyti trys pagrindiniai šaltiniai, tarp jų:
Three main candidates as a tax based own resource were listed, namely a share of:
Šios galimybės įgyvendinimas užtruktų ilgiau tiek politiniu požiūriu, tiek žvelgiant iš administravimo perspektyvos, kadangi prieš nustatant minimalų mokestį, reikia pasiekti politinį susitarimą dėl mokesčių bazės suderinimo. .
This alternative would take longest to implement since a political agreement would be needed on the principle of achieving harmonization of the tax base, before setting a minimum rate. .
Iki galo mokesčiais pagrįstos sistemos įvedimas šiame ES integracijos etape nėra realistiškas ir todėl Komisijos nebuvo siūlomas.
A fully tax-based system was not considered realistic at this stage of EU integration and not proposed by the Commission.
Aptariant JK permokos grąžinimą, Komisija siūlė dabartinį korekcijos mechanizmą naudoti taip, kad jį būtų galima taikyti visiems didžiausiems įmokų perviršio mokėtojams, ir užtikrinti, kad nedidėtų valstybių, kurioms jis nėra taikomas, išlaidos, apribojant koregavimo apimtį nustatytu maksimaliu dydžiu.
As for the question of the British rebate, the Commission proposed to adjust the existing correction mechanism so as to apply it to all main contributors, while giving assurances to those not benefiting from such a correction that the cost for them would not soar, by limiting the volume of corrections to a maximum amount.
Šis bendras korekcijos mechanizmas pradedamas taikyti, jeigu įmokų mokėjimo perviršis yra daugiau negu 0,35 proc. valstybės narės BNP.
This general correction mechanism would be triggered if net contributions exceeded 0.35% of each country’s GNI.
Bendras grąžinamos sumos dydis ribojamas 7,5 milijardų eurų kasmet, ją finansuojant iš visų valstybių narių santykinės BNP dalies.
The total refund volume would be limited to a maximum of EUR 7.5 billion a year.
Prieš pradedant taikyti mechanizmą, 4 metus turėtų būti vykdomos pereinamosios priemonės, siekiant palengvinti įtaką, kuri dėl pasikeitimų bus juntama JK.
The introduction of the mechanism should be accompanied by transitional measures for the UK in order to alleviate the financial impact of the changeover, over a 4-year period.
Pranešėjas mano, kad Komisijos siūlymai labai įdomūs ir verti deramai apmąstyti.
Your rapporteur thought the Commission’s ideas very interesting and worth serious reflection.
Briuselio Europos Vadovų Tarybos sussitikime valstybės narės galiausiai galėjo susitarti dėl naujos Finansinės programos 2007–2013 m., t. y dėl susitarimo dėl išlaidų, kuris tapo įmanomas tik suteikus ilgalaikes nuolaidas vienai, kitai ar trečiai valstybei narei pajamų atžvilgiu.
At the Brussels European Council in December 2005, Member States could finally agree on a new financial perspective for 2007 – 2013, an agreement on expenditure that had only become possible by granting far-reaching concessions for this, that and the other Member State on the revenue side.
Naujos sistemos reikalavimų, kuriuos Europos Parlamentas patvirtino savo pozicijoje dėl nuosavųjų išteklių pasiūlymo 1999 m., nėra laikomasi.
The requirements for a new system as adopted by the European Parliament in its position of 1999 again are certainly not met.
Pasiūlyme siūloma 2007–2013 m. kai kurioms valstybėms narėms nustatyti mažesnį PVM pareikalavimo tarifą ar sumažinti jų bendrą metinį BNP įnašą.
According to this proposal, some Member States were to benefit, between 2007-2013, from reduced rates of call of VAT or from gross reductions in their annual GNI contributions.
Šis didelis sumažėjimas bus finansuojamas visų valstybių narių, tarp jų ir pačių naudos gavėjų.
These gross reductions would be financed by all Member States, including the two beneficiaries themselves.
Pasiūlymas iš esmės nekeičia JK palankios biudžeto disbalanso korekcijos, t. y. permokos grąžinimo, išskyrus išlaidas naujosiose valstybėse narėse (kurios nebus įtrauktos į bendras paskirstytas išlaidas skaičiuojant JK korekciją).
The proposal, in principle, leaves the UK correction, the "British rebate", intact except for expenditure in the new Member States (which will be excluded from total allocated expenditure for the purpose of calculating the UK correction).
Vis dėlto išimtis nenumatyta BŽŪP rinkos išlaidoms naujosiose valstybėse narėse, t. y. jos yra įtraukiamos į bendras išlaidas asignavimams skaičiuojant JK grąžinamą permoką.
However, CAP market expenditure in the new Member States shall be excluded from this exception, i.e. be part of the total allocated expenditure that is used for calculating the UK rebate.
Kadangi šis naujausias Komisijos pasiūlymas visai neatitinka Parlamento 1999 m. rezoliucijoje nustatytų reikalavimų ir prieštarauja pranešėjo asmeniniam įsitikinimui, kad siekiant paprastumo, lygybės ir aiškumo būtina esminė reforma, pranešėjas savo 2006 m. liepos 4 d. patvirtintame pranešime
Because this latest Commission proposal does anything but meet the criteria set out by Parliament in its 1999 resolution and is running against his own personal conviction on the need for a profound reform towards more simplicity, equity and transparency, your rapporteur in his report adopted on 4 July 2006
T6-0292/2006. apsiribojo tik teksto papildymais, pabrėždamas būsimo peržiūros proceso svarbą.
T6-0292/2006 has limited himself to additions to the text stressing the importance of the review process to come.
Pranešėjo pakeitimuose paprasčiausiai siekiama nurodyti peržiūros sąlygas ir Parlamento dalyvavimą, vadovaujantis naująja 2006 m. gegužės 17 d.
His amendments have simply indicated the conditions for the review and Parliament's involvement, as laid down in the new Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management.
Tarpinstituciniu susitarimu dėl biudžetinės drausmės ir tinkamo finansų valdymo.
Special provisions for certain Member States may be unavoidable in the current system.
Vis dėlto jos turėtų būti laikomos neišvengiama blogybe ir taikomos tik tol, kol peržiūros procese bus sukurta nauja, iš tiesų teisinga sistema.
They are, however, anything but desirable and should only be considered a necessary evil until a new, genuinely fair system has been devised in the review process.
Pranešėjas pranešime nurodė, kad peržiūroje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į dialogo, kuris ilgą laiką vyko tarp nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento nuosavųjų išteklių klausimu, išvadas.
In his report your rapporteur also pointed out that the conclusions of the dialogue on the own resources topic that has been led between the national parliaments and the European Parliament for some time now should be duly taken into account for the review.
Reziumuodamas pranešėjas pranešė, kad artimiausiais mėnesiais ketina išsamiame savo iniciatyvos pranešime dėl ES nuosavųjų išteklių ateities pateikti valstybių narių parlamentų ir Europos Parlamento bendrai atlikto darbo rezultatus.
He concluded that he intended to present the results of the work conducted jointly by the national parliaments and the European Parliament in a comprehensive own initiative report on the future of the EU's own resources in the months to come.
2006 m. lapkričio 13 d.
13 November 2006
Artėjant peržiūrai
Towards the review
„Jeigu mes, Parlamento nariai, norime galimybės pasisakyti dėl Sąjungos finansų – dėl pajamų ir dėl išlaidų, ši galimybė bus 2008–2009 m. vyksiantis peržiūros procesas, bet savo indėlį turime pradėti kurti jau dabar.“
"If we, as parliamentarians, want a say on the finances of the Union, as to both revenue and expenditure, the review process 2008 - 2009, will be our opportunity, but the formulation of that [ our ] input needs to begin right away."
Derybos dėl naujosios 2007–2013 m.
The need for reform
Finansinės programos parodė, kad dabartinė nuosavųjų išteklių sistema nesuteikia 25 (27) valstybes nares turinčiai Europos Sąjungai solidaus ir nuoseklaus finansinio pagrindo įgyvendinti savo politinius tikslus.
The negotiations for the new Financial Framework 2007-2013 have shown that the current system of own resources does not provide the European Union of 25 (27) Member States with a solid and coherent financial basis for implementing its political choices.
Valstybių narių įnašai daromi iš nacionalinio biudžeto.
The Member States' contributions still come out of the national budgets.
Jie apskaičiuojami vadovaujantis metodu, kuris tampa vis neaiškesnis, neteisingesnis ir kurio piliečiams neįmanoma suvokti.
They are calculated according to a method that has become increasingly obscure, unfair and impossible for the citizens to understand.
Be to, dėl dabartinės sistemos struktūros sprendžiama už uždarų durų, nesant jokios parlamentinės kontrolės.
Besides, the modalities of the current system are decided behind closed doors without any parliamentary control.
Briuselio Europos Vadovų Tarybos raginimas Komisijai „atlikti išsamią ir plačią ES pajamų ir išlaidų visose srityse, tarp jų ir permokos JK grąžinimo, peržiūrą“
The "full and wide-ranging review of all areas of EU expenditure and revenue, including the British rebate"
Bendradarbiavimas su atskirų šalių parlamentais
Cooperation with the national parliaments
Nagrinėdamas 2004 m. pateiktus Komisijos pasiūlymus
When studying the proposals made by the Commission in 2004
„M. Schreyer pasiūlymai“, COM(2004)505 ir COM(2004)501. pranešėjas padarė išvadą, kad bet koks Europos Parlamento darbas nuosavųjų išteklių srityje siekiant priimti nešališką, paprastą ir skaidrų sprendimą turėtų būti atliktas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių parlamentais, nes būtent jie turės patvirtinti pateiktus pasiūlymus.
"Schreyer proposals", COM(2004)505 and COM(2004)501 , your rapporteur came to the conclusion that any work of the European Parliament on the own resources topic with an aim to finding an equitable, simple and transparent solution would need to be done in close cooperation with the parliaments of the Member States because it was them, that in the end, would need to agree on any proposal made.
Būtent dėl šios priežasties nuosavųjų išteklių klausimas buvo įtrauktas į EP Biudžeto komiteto 2005 m. birželio mėn. susitikimo su valstybių narių parlamentų biudžeto komitetų atstovais darbotvarkę.
This was why the own resources topic was put on the agenda of the June 2005 meeting of the EP Committee on Budgets with the national parliaments' budget committees.
Teigiama valstybių narių parlamentų atstovų reakcija dėl nuosavųjų išteklių įtraukimo į darbotvarkę ir įdomios, atviros diskusijos paskatino pranešėją toliau tęsti darbą.
The positive reaction of the representatives of the national parliaments to having the own resources item on the agenda and the interesting and open discussions led on this occasion encouraged your rapporteur to proceed in this direction.