natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šio vertinimo tikslas – surinkti žinias ir atlikti analizę, kuri padėtų nustatyti, ar įmanoma pasiekti tikslus numatomais finansiniais ištekliais, ar valdymo išlaidos atitinka siekiamus tikslus, intervencijos yra ne per brangios;
Its purpose is to gather information and carry out analyses that help to evaluate whether these objectives can be met within the financial envelope and that the administrative cost is proportionate to the objectives, that the instruments used are cost.
· tarpinis vertinimas: vertinimas, atliekamas intervencijos vykdymo metu.
· Mid-term evaluation: Evaluation that is performed during the implementation period of an intervention.
Atliekant šį vertinimą, į pirmuosius rezultatus žvelgiama kritiškai, vertinama intervencijos atlikimo ir stebėsenos kokybė.
This type of evaluation considers the first outputs and results critically , which enables it to assess the quality of the monitoring and implementation of the intervention.
Pagrindinis dėmesys skiriamas korekcijoms parengti ir naujam planavimui;
The main focus is to help for preparing adjustments and reprogramming.
· ex post : vertinimas, kuris atliekamas intervencijos pabaigoje arba po jos.
· Ex post evaluation : Evaluation that is conducted either on or after the completion of an intervention.
Atliekant šį vertinimą, siekiama suprasti sėkmės arba nesėkmės priežastis, padaryto poveikio ar pasiekto rezultato tvarumą.
It strives to understand the factors of success or failure, as well as the sustainability of results and impacts.
Pranešėjo nuomone, atliekant politinį vertinimą, derėtų taikyti visus tris vertinimo būdus.
In the rapporteur's view, a mix of the three should be taken into account for political evaluation.
Nors ateinančiojo laikotarpio finansinių metmenų struktūra stipriai pasikeis, ypač atsižvelgiant į pagrindines vidaus ir išorės politikos strategijas (1a-3a ir b, 4 skyriai), iki 2007 m. vykdytos programos vertinimo (ex post) rezultatas yra aktualus vertinant 2007 m. prasidėsiančios programos tinkamumą ir adekvatumą (ex ante) .
Although the structure of the next financial framework will change considerably, in particular for the main internal and external policies (Heading 1a-3a and b, 4), the result of an evaluation of a programme run before 2007 (ex post) is useful to evaluate the adequacy and appropriateness of a programme starting in 2007 (ex ante).
Derėtų atkreipti dėmesį į šią sąsają.
The link between the two should be emphasised.
Kokios sritys?
Which areas?
Koordinatorių susitikime 2006 m. kovo 15 d. buvo susitarta dėl įvairių strateginių sferų ekonominio efektyvumo studijų.
At the coordinators meeting of 15 March 2006, the principle of cost benefit studies was agreed for a number of policy areas.
Šias studijas numatoma vykdyti vidaus arba išorės pajėgomis, panaudojant dalį Biudžeto komiteto ekspertinių išteklių.
These studies will be carried out either internally or externally using part of the budgetary expertise earmarked for the Committee on Budgets.
Tokios veiklos rezultatų ex post analizė bus naudinga siekiant užtikrinti naujų programų sėkmę.
An ex post analysis of the results of these activities will be useful to ensure the success of the new programmes.
· Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programos (CIP) ir įvairių biudžetinių priemonių poveikis MVĮ raidai (1a skyrius)
· CIP and Impact of different budget instruments on the development of SMEs (Heading 1a)
Tęsti ankstesnę daugiametę programą (MAP), kuri yra speciali MVĮ rėmimo priemonė (daugiametė pramonės ir verslumo programa, 2001–2005 m.).
Continuation of the previous MAP Programme which was a specific instrument to support SMEs in particular (Multi-annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship, in 2001-2005).
Naujoji konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa ( Framework Programme for Competitiveness and Innovation , CIP) užtikrins Bendrijos taikomų priemonių paprastinimo ir racionalizavimo ženklią pažanga, ypač MVĮ veiklos, verslo inovacijų ir politikos analizės, MVĮ plėtros ir koordinavimo atžvilgiais.
The new Framework Programme for Competitiveness and Innovation (CIP) will be a significant step forward in simplification and rationalisation of Community instruments especially in the areas of improving the business environment of SMEs, innovation on business level and policy analysis, development and coordination of SMEs.
· LIFE (2 skyrius)
· LIFE (Heading 2)
Nauja aplinkosaugos programa, kuri taps vienintele finansine tik aplinkosaugai skirta priemone (užtikrinant 6-osios aplinkosaugos veiksmų programos prioritetus – kova su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimo sustabdymas, kenksmingo poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai mažinimas ir pan.).
New programme for the environment, becoming a single financial instrument targeting only the environment (to support the priorities of the 6th Environmental Action Programme in combating climate changes, halting the decline in bio-diversity, minimising negative environmental effect on human health etc.).
· Pilietiškumas (3b skyrius)
· Citizenship (Heading 3b)
Aprėpia įvairius dalykus – sveikatos ir vartotojų teisių apsaugą, kultūrą, jaunimą (mokomosios programos, jų vertinimas), profesinį rengimą, kultūrą ir kalbą, dialogą su piliečiais (pvz., finansinė parama, teikiama asociacijoms ir federacijai).
Including a wide area of subjects as health and consumer protection, culture, youth (education programmes, their evaluations), vocational training, culture and language, dialogue with the citizens (e.g. financial support granted to associations)
· Europos Sąjungos komunikacijos politika (3b skyrius):
· Communication policy of the European Union (Heading 3b):
apimtis, tikslai, finansinės priemonės ir rezultatai.
Scope, targets, financial means and results.
· Informavimo politika (3b skyrius):
· Information Policy (Heading 3b)
vertinimas, kaip finansinės priemonės ir mechanizmai padeda pasiekti šios politikos tikslus ir skleisti informaciją, sutelkiant dėmesį į Europos namų priemones, uždavinius ir personalą.
Evaluation of the financial means and mechanisms for delivering the objectives of the policy with particular focus on tools, tasks and staff of the European Houses, distribution of information.
· Biudžeto išteklių ir priemonių vertinimas Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimo požiūriu (4 skyrius)
· Assessment of budgetary resources and means to achieve the Millennium Development Goals (Heading 4)
· Tikrosios užsienio ir saugumo politikos (CFSP) išlaidos (4 skyrius)
· Real cost of CFSP (Heading 4)
ES centrų užsienyje tinklo, ES kontrolės priemonių, EB paramos MERCOSUR vertinimas, demografijai ir vystymui skirtų EB išorinio bendradarbiavimo programų, įvairių EB šalių strategijų teminis vertinimas.
Evaluation of the network of EU centres abroad, EU monitors, EC support to MERCOSUR, thematic evaluation of population and development oriented programmes in EC external cooperation, different EC country's strategies
Po daugiau kaip penkerių veiklos metų, prasidedant naujojo paskirto vadovo kadencijai, Biudžeto komitetas turėtų įvertinti šios įstaigos ekonominį efektyvumą, ginant finansinius Europos interesus.
After more than five years in operation and at the beginning of a the mandate of the newly appointed Director, the Committee on Budgets should evaluate the cost effectiveness of this body in the protection of European financial interests.
Generalinis pranešėjas pabrėžia, kad Biudžeto komitetas pirmą kartą pabandė nuodugniau analizuoti tam tikros ES veiklos vertinimą.
The general rapporteur considers that it is the first time the Committee on Budgets has tried to deepen its analysis on an assessment of the some of EU activities.
Griežtėjantys finansiniai metmenys lemia dar didesnį šios priemonės būtinumą.
The restrictive financial framework renders this exercise even more necessary.
Vis dėlto šis naujoviškas požiūris galėtų paskatinti ES strategijų našumo ir politinių prioritetų supratimo virsmą.
Nevertheless this new approach could constitute a turning point of the definition of political priority and efficiency of EU policies.
Siekiant, kad būtų kuo geriau pasinaudota sąnaudų ir naudos tyrimų rezultatais, ir rengiant 2007 m. biudžeto procedūros išvadas, sąnaudų ir naudos tyrimai, jei įmanoma, jau turi būti parengti iki rugpjūčio pabaigos, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas.
With a view to making the best use of their contents and drawing conclusions for the 2007 budgetary procedure, the cost-benefit studies should be made available by the end of August if possible, with regards to the provisions of the Financial Regulation.
dėl 2007 m. biudžeto procedūros išorinių aspektų
on external aspects of the 2007 Budget procedure
„Žmogus nėra sala“, John Donne (1572–1631)
" No man is an island", John Donne (1572 - 1631)
Šiame darbo dokumente aptariami Europos Sąjungos turimi ištekliai išorės santykių srityje kalbant apie tarptautinius sunkumus, kuriuos ES patiria vis labiau globalizuotame pasaulyje.
This working document examines the resources available to the European Union in the field of external relations in the context of the international challenges that the EU faces in a globalising world.
Pranešėjas nori iškelti du pagrindinius klausimus:
The rapporteur wishes to raise two central questions:
a) Kiek numatomos ES lėšos, skiriamos išorės santykiams, atitinka ES patiriamus išorinius sunkumus?
(a) To what extent does projected EU spending on external relations fit with the external challenges that confront the EU?
b) Kokie padariniai 2007 m. biudžeto procedūros, kurioje bus apibrėžtas lėšų skyrimas pirmaisiais naujojo 2007–2013 m. daugiamečio finansinio plano (DFP) metais?
(b) What are the implications for the 2007 budget procedure, which will define the first year of spending within the new 2007 - 2013 multi-annual financial framework (MFF)?
Visų pirma šiame darbo dokumente paminimi tarptautiniai ES patiriami sunkumai.
The working document looks first at the international challenges that confront the EU.
Tada pateikiama, kiek finansinių išteklių esama pagal naująjį daugiametį finansinį planą ir kaip šie pinigai tikriausiai bus išleisti.
It then looks at the financial resources available within the new multi-annual financial framework and at how this money is likely to be spent.
Galiausiai pateikiami keli klausimai, kuriuos nariai gali pageidauti apsvarstyti per gegužės 29 d. įvyksiantį 2007 m. biudžeto procedūros išorinių aspektų svarstymą.
Finally, it poses some questions that members may wish to consider at the hearing on the external aspects of the 2007 budget procedure that will take place on 29 May.
Kokių yra sunkumų?
What are the challenges?
Kadangi globalizacijos procesas sparčiai žengia į priekį, ES turi įveikti daug išorinių sunkumų.
As the process of globalisation continues apace, the EU must contend with a wide variety of external challenges.
Galima išskirti „tradicinius“ sunkumus, susijusius su ES plėtra, šalimis prie išorinių ES sienų ir lėšomis vystymuisi, ir „naujus“ sunkumus, susijusius su kylančios ekonomikos šalimis, pvz., Indija ir Kinija, ir tokiais klausimais kaip energetikos priklausomybė ir pasaulinio terorizmo grėsmė.
A distinction can be made between "traditional" challenges linked to EU enlargement, countries on the EU's external borders and development spending, and "new" challenges linked to the rise of emerging economies such and India and China, and issues such as energy dependence and the threat of global terrorism.
Pranešėjas taip pat nori pabrėžti, kad neturi būti manoma, jog ES išorės politikos veiksmai vykdomi vakuume.
The rapporteur also wishes to stress that the EU's external policy actions should not be seen in a vacuum.
Daugelyje sričių, siekiant užtikrinti nuoseklias ir koordinuojamas išorės politikos priemones, reikia bendradarbiauti su kitais svarbiausiais tarptautiniais subjektais, ypač JAV.
In many areas, cooperation with other key international actors, notably the US, is necessary to ensure coherent and co-ordinated external policies.
ES išorės politikos priemonės ir išorės klausimams skiriamos lėšos iki šiol būdavo sutelktos į didžiausius sunkumus, susijusius su plėtra, kaimyniniais regionais ir bendradarbiavimu vystymosi tikslais.
The EU's external policies, and external spending, have tended to be focussed upon key challenges relating to enlargement, neighbouring regions and development co-operation.
Pastaraisiais dešimtmečiais, formuojant ES išorės santykių politiką ir lėšas, daugiausia dėmesio buvo skiriama ES plėtros procesui ir siekiui skatinti stabilumą prie ES išorinės sienos esančiose šalyse ir stabilius santykius su jomis.
The process of enlarging the EU, and seeking to foster stability in and stable relations with countries around the EU's external border have been a major focus of EU external relations policy and spending in recent decades.
Bendradarbiavimas vystymosi tikslais buvo ir tebėra pagrindinis ES išorės politikos ir lėšų skyrimo elementas.
Development co-operation has been, and continues to be, a major element of EU external policy and spending.
Tačiau sudėtinga pateikti vieną konkretų skaičių, kiek lėšų ES skiria bendradarbiavimui vystymosi tikslais.
It is, however, difficult to give one single figure for EU spending on development co-operation.
Pvz., maždaug 500 mln. eurų per metus išleidžiama humanitarinei pagalbai.
For example, roughly EUR 500 million annually is spent on humanitarian assistance.
Ne pagal DFP devintasis Europos plėtros fondas (EPF) per 5 metus skiria 13,5 mlrd. eurų Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims partnerėms.
Outside of the MFF, the ninth European Development Fund (EDF) contributes EUR 13.5 billion over 5 years for African, Caribbean and Pacific (ACP) partner countries.
ES valstybės narės taip pat ir dvišaliais kanalais skiria dideles sumas pagalbai vystymosi tikslais.
EU member states also provide large amounts of development assistance through bilateral channels.
Šie „tradiciniai sunkumai“ apima itin svarbius ES įnašus užsienio politikos srityje.
These "traditional" challenges include crucially important EU contributions in the field of foreign policy.
Pranešėjas neabejoja dėl buvusio ir esamo ES plėtros proceso vaidmens Europos žemyno stabilumui, demokratijai ir klestėjimui.
The rapporteur does not question in any way the role that the EU enlargement process has played, and continues to play, in bringing stability, democracy and prosperity to the continent of Europe.
Jis neabejoja, kad vertinga ir ES bendradarbiavimo vystymosi tikslais pagalba, kuria siekiama susidoroti su slegiančiais iššūkiais, pvz., Tūkstantmečio plėtros tikslais.
Nor does he question the value of EU development co-operation assistance that seeks to meet pressing challenges such as the Millennium Development Goals.
Tačiau vis labiau globalizuota pasaulio ekonomika kuria naujas problemas.
However, the globalising world economy is creating new challenges.
ES išorės politikos priemonės turi neatsilikti nuo laiko ir prisitaikyti prie kintančių pasaulio tendencijų.
EU external policies need to move with the times and adapt to shifting global trends.
Neturint aiškios strategijos, įskaitant finansines šių sunkumų įveikimo priemones, kyla pavojus, kad susilpnės ES vaidmuo.
Without a clear strategy, including the financial means to deal with these challenges, there is a risk that the EU's role will be weakened.
Šiame dokumente bus trumpai aptariami tokie trys sunkumai:
This working document will focus briefly on three such challenges:
i) Kylančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos ir Indijos, vaidmuo.
(i) The role of emerging economies such as China and India
Kinijos ekonomiką pagal dydį dabar galima palyginti su Jungtinės Karalystės arba Prancūzijos ekonomika.
The Chinese economy is now of a comparable size to that of the UK or France.
Kinijos konkurencinis pranašumas gamyboje dėl jos milžiniškų darbo jėgos išteklių daro didelį poveikį pasaulio prekybos srautams ir renkantis gamybos vietą.
China's competitive advantage in manufacturing production due to its vast resources of labour has major implications for global trade flows and the location of production.
Indija vysto paslaugų sektorių, ypač informacijos ir ryšių technologijų, ir tai keičia verslo vykdymo pobūdį, palyginti su ES ir JAV vykdomais verslais.
India is developing a services sector, particularly in information and communications technology, that is also changing the way that many EU and US run their businesses.
Šių pokyčių poveikis sudėtingas.
The impacts of these changes are complex.
ES vartotojai dažnai turi naudos, bet mažesnės pridėtinės vertės sektorių gamintojai turi priimti didesnius konkurencinius iššūkius.
EU consumers often benefit, but producers in low-value added sectors must deal with a greater competitive challenge.
Šiame darbo dokumente nesiekiama aptarti, kokiomis ES politikos priemonėmis dera reaguoti į kintantį Kinijos ir Indijos vaidmenį pasaulyje.
It is beyond the scope of this working document to consider the appropriate EU policy responses to the changing global role of China and India.
Kai kurie politinės reakcijos būdai gali būti „vidinio“ pobūdžio, pvz., Suderinimo su globalizacija fondas.
Some policy responses may be rather "internal" in nature, such as the Globalisation Adjustment Fund.
Tačiau pranešėjas mano, kad išorės politikos srityje, be dabartinių dvišalių susitikimų ir dialogų įvairiais klausimais sistemų, reikia išanalizuoti, kaip suteikti deramus finansinius išteklius siekiant skatinti veiksmingą partnerystę su šiomis šalimis.
However, in terms of external policies, over and above the current systems of bilateral summits and dialogues on various issues, the rapporteur considers that further analysis must be given to the provision of adequate financial resources to foster effective partnerships with these countries.
ii) Energetikos saugumas.
(ii) Energy security
Energetikos saugumas yra svarbiausias būsimų dešimtmečių klausimas.
Energy security is a key issue for the coming decades.
Didelė naftos kaina ir Rusijos dujų prieinamumas buvo du pagrindiniai aspektai, dėl kurių energetikos politika tapo pagrindine pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo tema.
The high oil price and the availability of Russian gas supplies were two of the major drivers for energy policy to be a major theme of the Spring European Council.
Energetikos saugumas, žinoma, susijęs su Kinijos ir Indijos, kaip pasauliniu mastu galingos ekonomikos valstybių, iškilimu.
Energy security is, of course, linked to the emergence of China and India as global economic powers.
Kinija ir Indija tampa ES konkurentėmis varžantis dėl pasaulio energijos tiekimo.
China and India are becoming competitors vis-a-vis the EU for global energy supplies.
Šiuo darbo dokumentu nemėginama atlikti išsamios analizės, kaip deramai reaguoti vidaus ir išorės politikos priemonėmis.
Again, this working document does not attempt a comprehensive analysis of the appropriate internal and external policy responses.
Vis dėlto energetikos saugumui tradiciškai nebuvo skiriama daug dėmesio skirstant ES išorės klausimams numatytas lėšas.
Nonetheless, energy security has not traditionally been a focus for EU external spending.
Biudžeto komiteto nariai gali pageidauti aptarti, kiek aprūpinimas finansiniais ištekliais atitinka šioje srityje ES patiriamus sunkumus.
Members of the budgets committee may wish to discuss the extent to which the provision of financial resources is commensurate with the challenges that the EU faces in this regard.
iii) Pasaulinio terorizmo grėsmė.
(iii) The threat of global terrorism
Dėl 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių ir vėlesnių teroristų žiaurumo aktų Europos žemyne, ypač Madride ir Londone, buvo imta skirti daug dėmesio laisvės, saugumo ir teisingumo klausimams.
The events of 11 September 2001 and subsequent terrorist atrocities on the continent of Europe, notably in Madrid and London, have brought issues regarding freedom, security and justice into sharp focus.
Iš 1 lentelės matyti, kad šioje srityje kito DFP laikotarpiu ES finansavimą numatyta gerokai padidinti, tegu ir nuo žemo lygio.
Table 1 shows that this is an area in which EU spending is set to increase markedly, albeit from a low base, during the next MFF.
Pagrindinis su tuo susijęs klausimas –lygmuo, kuriame lėšos išleidžiamos naudingiausiai.
A key related question is the level at which funds are most usefully spent.
Daug visuomeninių lėšų, išleidžiamų kovoti su terorizmu, nukreipiama per nacionalines vidaus reikalų ministerijas ir saugumo tarnybas.
A large proportion of public funds spent on counter-terrorist activities is channelled through national interior ministries and security services.
Nariai gali pageidauti apsvarstyti, kiek pridėtinės vertės šioje srityje galima sukurti Europos lygmeniu ir kiek reikėtų skatinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis.
Members may wish to consider the extent to which there can be added-value at the European level in this area, and the extent to which co-operation with third countries should be encouraged.
Žmogus nėra sala
No man is an island
Šie „naujieji“ sunkumai daro poveikį ne vien tik ES.
These "new" challenges do not only affect the EU.
Kitos išvystytos pramonės šalys taip pat patiria kintančius pasaulio ekonominės galios santykius, energetikos saugumą ir pasaulinį terorizmą.
Other industrialised countries must also contend with changing global economic power relations, energy security and global terrorism.
Pranešėjas pabrėžia, kad veiksmingas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, ypač JAV, yra esminė veiksmingos ES strategijos, skirtos kovoti su šiais sunkumais, dalis.
The rapporteur stresses that effective cooperation with third countries, notably the US, is an essential part of an effective EU strategy to deal with these challenges.
Tačiau, norint veiksmingai bendradarbiauti, reikia išteklių.
However, effective cooperation requires resources.
Pranešėjas pažymi, kad lėšos, skiriamos „bendradarbiavimui su ES nepriklausančiomis išvystytos pramonės šalimis“, yra itin mažos.
The rapporteur notes that spending on "cooperation with non-EU industrialised countries" is extremely low.
2005 m. pagal biudžeto eilutę 19 05 02 iš viso buvo išleista apie 16 mln. eurų.
In 2005, around EUR 16 million was the total spent on budget line 19 05 02.
Kokie yra ištekliai?
What are the resources?
Kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP)
Neighbourhood and Partnership (ENPI)
Bendradarbiavimas vystymosi tikslais (DCEC)
Development Co-op (DCEC)
Stabilumo priemonė
Stability Instrument
Paskolų garantijų fondas
Loan Guarantee Fund
Kritiniais atvejais teikiamos paramos rezervas
Emergency Aid Reserve
pagal DFP
of MFF
Naujajame 2007–2013 m. daugiamečiame finansiniame plane, kurį Europos Parlamentas planuoja patvirtinti gegužės mėn. plenarinėje sesijoje, numatyti maždaug 50 mlrd. eurų ištekliai išorės santykiams pagal 4 kategoriją „ES, kaip visuotinė partnerė“.
The new multi-annual financial framework for 2007-2013 that is due to be adopted by the European Parliament at the May plenary session foresees resources of around EUR 50 billion for external relations under Heading 4: "The EU as a global partner".
Lentelėje esantys skaičiai rodo, kad ir toliau daugiausia dėmesio teikiama „tradiciniams“ sunkumams ES išorinių išlaidų srityje.
The figures in the table highlight the continuing focus on "traditional" challenges in EU external spending.
Žinoma, lėšos, skiriamos politikos priemonėms, susijusioms su kitais, naujesniais sunkumais, patenka į kitas kategorijas.
Of course, spending on policies related to some of the newer challenges comes under other headings.
Pvz., „Laisvė, saugumas ir teisingumas“ turi savo kategoriją (3A), ir pagal DFP jai skiriama daugiau nei 6,5 mlrd. eurų.
For example, "freedom, security and justice" has its own heading (3A) and an allocation of over EUR 6.5 billion over the MFF.
Kitas pavyzdys, kalbant apie energetikos politiką, – branduolinių įrenginių išmontavimo finansavimas pagal kategoriją „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“.
Another example, in the context of energy policy, is spending on nuclear decommissioning under "competitiveness for growth and employment".
Pagal DFP skiriama 1,3 mlrd. eurų suma.
This will amount to EUR 1.3 billion over the MFF.
Keli svarstytini klausimai
Some questions for the hearing