natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Palyginus ES ir JAV pajamas vienam gyventojui, matyti, kad, nepaisant to, jog produktyvumas per darbo valandą daugiau ar mažiau panašus abiejose Atlanto pusėse, Europoje gerokai mažesnis vidutinis darbo valandų vienam žmogui skaičius ir dalyvavimo norma.
A comparison between the EU and US income per capita shows that while productivity per hour worked is more or less similar across the Atlantic, the average number of hours worked per capita and the participation rate is much lower in Europe.
Iš to galima būtų daryti išvadą, kad, norint konkuruoti su JAV ir pasiekti jų gyvenimo standartą, darbo rinkos reforma tebelieka vienas pagrindinių uždavinių Europai.
This suggests that labour market reform is still key in Europe if we want to compete with the US and reach their standards of living.
Mums reikia daugiau dirbti, Europoje turi dirbti daugiau žmonių, visų pirma moterų ir senyvo amžiaus darbuotojų.
We need to work more, and more people need to work in Europe, especially female and aged workers.
Kita svarbi reformų sritis – gaminių rinkos, visų pirma paslaugų sektoriaus, liberalizacija.
Another important area for reform is product market liberalisation, especially in the services sector.
Lyginant su JAV, matyti, kad Europa atsilieka paslaugų sektoriuje įgyvendindama technologines naujoves.
Again, a comparison with the US shows that Europe is lagging behind in incorporating technological progress in the services sector.
Sudaromos kliūtys patekti į riboto dydžio rinką, taigi neleidžiama visiškai išnaudoti masto ekonomikos, dėl to investicijos, visų pirma į mokslinius tyrimus ir plėtrą, tampa nepatrauklios.
Barriers to entry limit market size and thus do not allow economies of scale to be fully exploited, therefore rendering investment, especially in R&D, less attractive.
Pagaliau, norint sukurti platesnę MVĮ bazę Europoje, reikia gerokai veiksmingesnės vieningos Europos finansų sistemos mažmeniniu lygmeniu.
Finally, the broader base for SMEs in Europe requires a more efficient and integrated European financial system at the retail level.
Be to, reikia imtis priemonių Europos finansinei rinkai sujungti (žr. atsakymą į 13 klausimą).
Further action is required to improve financial market integration in the EU (see answer to question 13 below).
Kaip vertinate JAV dolerio ir euro kurso raidà paskutiniu metu?
How do you assess the recent evolution of the USD/EUR exchange rate?
Kaip vertinate ES ir JAV bendradarbiavimà valiutø kursø srityje?
How do you evaluate EU/US co-operation in the field of exchange rates?
Ar manote, kad centriniai bankai gali pakankamai veiksmingai kovoti su pernelyg dideliu nepastovumu?
Do you think that Central Banks are able to fight efficiently against excessive volatility?
Kokià svarbà ðiame kontekste teikiate pavojams, susidariusiems dël JAV dvigubo deficito?
What importance do you give in this context to the dangers posed by the twin US deficits?
Ar manote, kad tarptautinis euro vaidmuo turi buti skatinamas?
Do you think that the international role of the Euro should be encouraged?
Paskutiniųjų metų užsienio valiutų rinkų raidai buvo būdingas JAV dolerių perteklius, kurį bendrai skatina santaupų–investicijų disbalansas ir labai palankios monetarinės sąlygos JAV.
Recent developments in foreign exchange markets have been characterised by an excess supply of US dollars, fuelled by the combination of the savings-investment imbalance and the very accommodative monetary conditions in the US.
Norint nutraukti šią tendenciją, turi būti pakeisti šie du pagrindiniai faktoriai.
The end of such a trend requires that these two main factors be reversed.
Dabartiniu metu monetarinės sąlygos tapo ne tokios palankios, kadangi JAV centrinis bankas padidino palūkanų normas.
More recently, monetary conditions have become less accommodative, as the Fed raised interest rates.
Tai sudarė sąlygas nors laikinai stabilizuoti JAV valiutą.
This contributed to stabilise the US currency, at least temporarily.
Vis dėlto, atsižvelgiant į ekonomikos augimo tempą ir didėjantį infliacijos spaudimą, JAV palūkanų normų lygis tebėra žemas.
However, the level of US interest rates remains low, in light of the pace of growth of the economy and the increasing inflationary pressures.
JAV centrinis bankas jau nurodė, kad sąlygos ir toliau tebebus griežtinamos.
The Federal Reserve has already indicated that it will continue with the tightening trend.
Dabartinis prekybos balanso deficitas, remiantis naujausiomis prognozėmis, ateinančius dvejus metus turėtų didėti.
As far as the current account deficit is concerned, the most recent projections show a further widening in the next two years.
Dabartinė tendencija yra aiškiai nepageidautina ir turi būti taisoma.
The current trend is clearly unsustainable and requires a correction.
Šie pakeitimai turi būti daromi pirmiausia taikant politines priemones, o ne reguliuojant rinką, nes tokiu atveju doleris galėtų toliau nuvertėti.
Such a correction should come primarily from policy actions, rather than market adjustment, which might entail further dollar depreciation.
Toks reguliavimas daugiausia galėtų būti taikomas JAV, kad būtų sumažintos valstybės neigiamosios santaupos, visų pirma taikant griežtesnę biudžeto politiką, skirtą trumpam laikotarpiui, taip pat kad būtų skatinamos privačios santaupos.
Adjustment should come mainly in the US, with a view to reducing public dis-saving, in particular through a stricter budgetary policy over the medium term, and to encouraging private savings.
Tam tikros reguliavimo priemonės reikalingos ir Azijos šalyse, kuriose yra aukštas santaupų lygis ir kurių valiuta susieta su doleriu.
Some adjustment is also required in Asian countries, which record a high level of savings and fix their currency with the dollar.
Lankstesnės Azijos šalių valiutos teigiamai paveiktų JAV dabartinį prekybos balanso deficitą ir paskirstytų reguliavimo priemonių naštą didesniam valstybių ir valiutų skaičiui.
More flexibility in Asian currencies would favour some correction of the US current account deficit and would spread the burden of adjustment to a broader set of countries and currencies.
Centriniai bankai negali vien tik vienpusiškomis priemonėmis paveikti valiutos kursų, išskyrus valiutos kursą griežtai indeksuodami.
Central banks cannot affect exchange rates through unilateral action only, except by strictly pegging the exchange rate.
Tai vis dėlto reikštų, kad atsisakoma monetarinio suverenumo.
This would imply, however, the abandonment of monetary sovereignty.
Toks sprendimas nepriimtinas euro zonai, nes šiuo atveju pinigų politika būtų nukreipta JAV ekonomikos, o ne jos pačios poreikiams tenkinti.
This can hardly be the choice of the euro area, as it would direct its monetary policy to the needs of the US economy rather than the euro-area one.
Suderinti veiksmai gali daryti poveikį užsienio valiutų rinkoms, visų pirma skatindami jas imtis kontrpriemonių.
Coordinated action can have an impact on foreign exchange markets, in particular to counteract disorderly moves.
Tokius veiksmus galima įgyvendinti pasitelkus skirtingas priemones, siekiančias nuo viešų pareiškimų iki tiesioginio pirkimo ir pardavimo rinkoje.
Such an action can be conducted with different instruments, from public statements to direct purchases and sales in the market.
Norint, kad tokie veiksmai būtų efektyvūs ir turėtų ilgalaikį poveikį, turėtų būti pakeista ir atitinkama politika.
To be effective and long lasting, such an action must be accompanied by changes in the underlying policy stance.
Dolerio nuvertėjimo atveju reikėtų imtis daug griežtesnių veiksmų biudžeto deficitui koreguoti, kad būtų užtikrintas bet kurio centrinio banko, veikiančio rinkose, patikimumas.
In the case of the dollar depreciation, a more decisive action to correct the budget deficit would be required to give credibility to any central bank action in the markets.
Jei JAV dabartinis prekybos balansas nebus pakoreguotas taikant politines priemones, rinkos reguliavimas gali sukelti papildomą dolerio nuvertėjimą, dėl kurio sumažės ekonomikos augimas likusiame pasaulyje ir padidės JAV palūkanų normos, o tai savo ruožtu slopins veiklą abiejose Atlanto pusėse.
If the US current account is not corrected through policy actions, the adjustment could entail a further depreciation of the dollar, leading to lower growth in the rest of the world and higher interest rates in the US, which would in turn depress activity across the Atlantic.
Taigi rinkai palankus sprendimas būtų pasiekti lėtesnį ekonomikos augimą visame pasaulyje, juo daugiau, kuo netvarkingiau ir netolygiau reguliuojama rinka.
A market-based solution is thus likely to achieve lower economic growth around the world, the more so, the more disorderly and abrupt is the market adjustment.
Paskutiniaisiais metais nuolat augo tarptautinė euro reikšmė.
The international role of the euro has increased progressively over the years.
Europa gali gauti iš to naudos tik taikydama ilgalaikes palūkanų normas ir kurdama patikimesnius apsaugos mechanizmus nuo šuoliškų valiutos kurso svyravimų.
Europe can only benefit from this trend, through lower long-term interest rates and greater protection from exchange rate shocks.
Siekiant, kad ši tendencija būtų ilgalaikė ir staigiai nesikeistų, ji turėtų remtis paklausos principu ir neturėtų būti dirbtinai remiama.
To be sustained and not subject to rapid reversion, this trend should be mainly demand-led and not artificially supported.
Be to, dabartinė užsienio valiutų rinkų raida neskatina per daug agresyvaus investicijų pergrupavimo euro atžvilgiu, nes tai būtų papildomas spaudimas valiutų kursui.
In addition, current developments in the foreign exchange markets do not demand an excessively aggressive portfolio recomposition towards the euro, as this would put further upward pressure on its exchange rate.
Kaip gali bûti toliau pleèiama euro sritis ir ðios valiutos poveikis, ypaè tarptautinëse finansø institucijose?
How can the influence of the Euro area and its currency be further enhanced, in particular in international financial institutions?
Euro zona tiek tiesiogiai, tiek ir kaip stebėtoja dalyvauja visuose pagrindiniuose tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui: IMFC, G7, G10, G20, Finansinio stabilumo forume.
The euro area participates, either directly or as an observer, in all major international fora, such as the IMFC, the G7, the G10, the G20, the Financial Stability Forum.
Euro zonos pozicijai pinigų ir valiutų keitimo kursų politikos krypčių klausimais kiekviename šių forumų atstovauja ECB ir(arba) pirmininkaujantis Eurogrupei.
Concerning monetary and exchange rate policies, the euro area position is presented in each of these fora by the ECB and/or the Presidency of the Eurogroup.
Kyla klausimas, ar koordinacijos priemonės galėtų apimti ir kitus pagrindinius tarptautinius finansų reikalus.
The issue is whether coordination should be extended to other major international financial matters.
Aš pats tvirtai tuo tikiu ir esu asmeniškai prisidėjęs prie šio uždavinio sprendimo, visų pirma pirmininkaudamas EFC pakomitečiui TVF klausimais (SCIMF).
I strongly believe so and have been personally committed to that goal, in particular by chairing the EFC Sub-Committee on IMF issues (SCIMF).
Pastaraisiais metais SCIMF daugeliu klausimų paruošė bendrą ES poziciją, pavyzdžiui, dėl vystymosi pagalbos, privataus sektoriaus įtraukimo sprendžiant krizes, Fondo vaidmens valstybėse su mažomis pajamomis ir t.t.
In recent years the SCIMF prepared common EU positions on a series of topics, such as development aid, private sector involvement in crisis resolution, the role of the Fund in low income countries, etc.
Turėtų būti atlikta daugiau.
More should be done.
Augant kitų didelių pasaulio regionų, reikalaujančių didesnės įtakos ir svaresnės balso teisės tarptautinėse finansų institucijose, svarbai, kyla grėsmė, kad Europa praras savo įtaką, jei jos atstovavimas nebus vientisas.
As other major regions of the world grow in importance and ask for a greater role and voice in International Financial Institutions, there is a risk that Europe looses influence if its representation remains fragmented.
Laikui bėgant būtų pageidautina, kad ES tiek TVF, tiek ir Pasaulio banke turėtų tik po vieną atstovą, nes taip geriausiai būtų apsaugoti ES interesai, o ES balso svoris atitiktų jos finansinį indėlį į vystymosi ir finansų stabilumą.
Over time, a single EU seat in the IMF and in the World Bank is a desirable solution, that would maximise EU interests and enable the EU to have a weight comparable to its financial contribution to development and financial stability.
Kalbant apie naujų forumų veiksmingumą, sunku įvertinti, kokiu būdu jie padėjo pasiekti tarptautinį finansų stabilumą.
Concerning the effectiveness of new fora, it is difficult to assess how they have contributed to international financial stability.
Žinoma, priimti standartai ir nuostatos padidino politikos krypčių skaidrumą ir sudarė sąlygas rinkos dalyviams geriau įvertinti skirtingų valstybių ekonomikos sąlygas ir politikos kryptis.
To be sure, the adoption of standards and codes have increased transparency of policies and have enabled market participants to better assess economic conditions and policies in different countries.
Iš naujo persvarstyta TVF prieinamumo politika taip pat sudarė sąlygas skaidriau nušviesti, kokiu būdu valstybės gauna finansinę pagalbą, tuo pačiu sumažindama piktnaudžiavimo riziką.
The revision of the IMF access policy has also increased transparency on the way countries receive financial support, thereby reducing moral hazard.
Vis dėlto stabilumo pagrindu tapo geresnės makroekonomikos ir struktūrinės politikos kryptys, kuriomis tiek Azijoje, tiek Lotynų Amerikoje ėmė vadovautis kylančios rinkos ekonomikos šalys.
Ultimately, however, the main source of stability has come from better macroeconomic and structural policies conducted by many Emerging Market Economies, both in Asia and Latin America.
C. Finansinis stabilumas ir kontrolė
C. Financial stability and supervision
Kokià atsakomybæ ir vaidmená ECB turi prisiimti dël finansinio stabilumo?
Which responsibility and role should the ECB have concerning financial stability?
Ar sutinkate, kad ECB finansinio stabilumo praneðimai bûtø publikuojami?
Would you be in favour of the publication by the ECB of financial stability reports?
Sutartis ir ECB statutas numato keletą uždavinių, kad ECB galėtų užtikrinti kainų stabilumą.
The Treaty and the ECB Statute identify several tasks for the ECB relating to financial stability.
Pirma, ECB įpareigotas teikti pagalbą, kad būtų sklandžiai įgyvendintos politikos kryptys, kurias vykdo kompetentingos institucijos ir kurios yra susijusios su tinkama kredito institucijų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu.
First, the ECB is required to contribute to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to the prudential supervision of credit institutions and the stability of the financial system.
Ši veikla turi papildyti nacionalinių institucijų, kurios savo valstybėse yra tiesiogiai atsakingos už finansų stabilumą ir priežiūrą, veiklą.
This function is intended to complement the role of national authorities, which are directly responsible for financial stability and supervision in their own countries.
Be to, ECB įpareigotas skatinti sklandžią euro zonos mokėjimo sistemos veiklą.
Moreover, the ECB is responsible for promoting the smooth operation of payment systems in the euro area.
Ši veikla tiesiogiai susijusi su finansinio stabilumo užtikrinimu, esant tinkamai rinkos infrastruktūrai, kaip pagrindiniam finansų sistemos komponentui ir kaip galimam keliui blogai įtakai plisti ekstremaliomis sąlygomis.
This function provides a direct contribution to financial stability, given the relevance of market infrastructure as a major component of the financial system and as a possible channel for contagion in stress situations.
Kaip ir bet kuris kitas centrinis bankas, į kurio pareigas neįeina tiesioginės priežiūros funkcija, ECB ypač suinteresuotas siekti finansų stabilumo euro zonoje.
Like any other central bank that does not have direct supervisory responsibility, the ECB has a strong interest in the pursuit of financial stability within the euro area.
Pirma, finansų stabilumas yra prielaida kainų stabilumui pasiekti, kadangi be finansų stabilumo neįmanomas kainų stabilumas.
First, financial stability is a prerequisite for achieving price stability: there can hardly be price stability without financial stability.
Be to, veiksmingos pinigų politikos priemonės taip pat priklauso nuo stabilios finansų sistemos.
Moreover, an effective transmission mechanism for monetary policy has to rely on a stable financial system.
Taigi centriniai bankai suinteresuoti atlikti šaltinių, galinčių kelti grėsmę finansų sistemai, ilgalaikius stebėjimus, ir įvertinti sistemos atsparumą neigiamiems sukrėtimams.
Therefore, central banks are interested in monitoring potential sources of vulnerability for the financial system as well as in assessing its ability to withstand adverse shocks.
Pagaliau centriniai bankai suinteresuoti, kad tinkamai dirbtų kontrolės ir priežiūros struktūros bei saugos tinklai.
Finally, central banks have an interest that the regulatory and supervisory framework, as well as the safety nets, work effectively.
ECB vaidmuo turėtų būti siejamas su tebesitęsiančia euro finansų rinkų integracija.
The role of the ECB should be seen in light of the ongoing integration of euro financial markets.
Finansų integracija stiprina sąsajas tarp finansų institucijų, rinkų ir rinkų infrastruktūros ir – ekstremaliomis sąlygomis – gali sudaryti sąlygas finansiniams sukrėtimams plisti už nacionalinių valstybių ribų, o kartu sisteminį pavojų visos euro zonos mastu.
Financial integration strengthens the linkages among financial institutions, markets and market infrastructures and – in situations of stress – can increase the scope for financial shocks to spread across national borders, with systemic risk thus taking a euro area dimension.
Taigi institucijoms, įpareigotoms užtikrinti finansų stabilumą euro zonoje, reikalingos atitinkamos priemonės vietose, skirtos atitinkamų perdavimo kelių ir galimų pavojų susidarymo ilgalaikiams stebėjimams.
Institutions in the euro area responsible for maintaining financial stability need therefore to have appropriate arrangements in place for monitoring relevant transmission channels and for containing possible threats.
ECB prisideda prie šių priemonių tokiais būdais:
The ECB contributes to these arrangements through:
- sukurdamas euro zonos finansų sistemos ilgalaikių stebėjimų sistemą (žr. toliau), kuri papildo nacionaliniu mastu veikiančią finansų stabilumo ilgalaikių stebėjimų sistemą;
- the establishment of a systematic monitoring of the euro area financial system (see below) which supplements the monitoring of financial stability conducted at the national level;
- bendradarbiaudamas kuriant veiksmingas finansų nuostatas ir priežiūros reikalavimus tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu mastu, visų pirma teikdamas oficialias nuomones dėl bet kurio Bendrijos arba nacionalinio teisės akto, susijusio su bankininkystės priežiūros arba finansų stabilumo sritimis, projekto.
- the contribution to shaping effective financial regulations and supervisory requirements at the international, European and national level, in particular through formal opinions on any draft Community and national legislation in the fields of banking supervision and financial stability.
Jei kalbėsime apie finansinio stabilumo pranešimų skelbimą, tai ECB 2004 m. gruodžio mėn. pirmą kartą paskelbė finansų stabilumo apžvalgą, apimančią visą euro zoną, ir aš tam aiškiai pritariu.
As for the publication of its financial stability reports, the ECB published for the first time a Financial Stability Review covering the entire euro area in December 2004, and I am clearly in favour of it.
Ši apžvalga paskelbta tam, kad finansų pramonė ir visuomenė gautų daugiau informacijos klausimais, susijusiais su euro zonos finansų sistemos stabilumo apsaugos priemonėmis ir rizikos sumažinimo būdais.
The purpose of publishing the review is to promote awareness in the financial industry and among the public at large of issues that are relevant for safeguarding the stability of the euro area financial system and possible ways to mitigate risks.
Koks ECB vaidmuo, jusu nuomone, bankininkystes kontroles Lamfalussy proceso kontekste ir kà manote apie dabartines diskusijas dël visos Europos finansiniø paslaugø reguliavimo institucijos?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the context of the Lamfalussy process and the present discussions concerning a possible pan-European financial services regulator?
Lamfalussy proceso paskirtis – susieti visas nacionalines ir ES institucijas, atsakingas už riziką ribojantį bankų veiklos reguliavimą.
The Lamfalussy process aims at bringing together all relevant national and EU institutions responsible in the different fields of prudential regulation.
Atsižvelgiant į tai, kad euro zonoje vykdoma pinigų politika, įskaitant likvidumo užtikrinimą, ir skatinamas sklandus mokėjimo sistemos darbas glaudžiai siejasi su atskirų kredito institucijų mokumo, pelningumo ir likvidumo priežiūra (žr. atsakymą į 11 klausimą), ECB vaidina svarbų vaidmenį visuose Lamfalussy proceso lygiuose.
Given that the conduct of monetary policy in the euro area, including through the provision of liquidity, and the promotion of the smooth functioning of payment systems, are closely linked to the function of supervising the solvency, profitability and liquidity of individual credit institutions (see answer to question 11), the ECB plays an important role in all levels of the Lamfalussy process.
Taikant bankininkystės priežiūrą atskiroje rinkoje, buvo tinkamai įdiegti kilmės šalies kontrolės ir abipusio pripažinimo principai, o tai gerokai prisidėjo prie spartesnių žingsnių integracijos link.
With regard to the conduct of banking supervision in the single market, the basic principles of home country control and mutual recognition have been effective and have also contributed to significant progress towards integration.
Bendra rinka nebūtinai turi turėti centralizuotą priežiūros sistemą.
An integrated market does not necessarily call for centralised supervision.
Vis dėlto tam, kad decentralizuota priežiūros sistema veiktų efektyviai, turėtų būti laikomasi daugelio sąlygų.
However, for a decentralised supervision to be effective a series of conditions need to be met.
Pirma, neturėtų būti esminių prieštaravimų tarp nacionalinių taisyklių, reglamentuojančių finansinių institucijų išlaidas, visų pirma skirtas veiklai peržengiant vienos valstybės ribas.
First, there shouldn’t be material discrepancies between national rules that entail costs for financial institutions, in particular to conduct cross-border business.
Antra, priežiūros institucijos turėtų veiksmingai keistis informacija finansų raidos kontrolės srityje, skirdamos reikiamą dėmesį galimiems šalutiniams poveikiams ir vienos valstybės ribas peržengiančiai veiklai, kad būtų galima laiku išvengti krizių.
Second, there should be an effective cooperation in the exchange of information between supervisors, with a view to monitor financial developments, taking due account of spill-over effects and cross border activities, and prevent crises from occurring.
Trečia, turi būti sukurta veiksminga krizių valdymo struktūra, kuri bendradarbiautų visų pirma su didelėmis ir sudėtinėmis finansų institucijomis, užsiimančiomis svarbia vienos valstybės ribas peržengiančia veikla.
Third, there must be an efficient crisis management framework to deal, in particular, with large and complex financial institutions with significant cross-border activities.
Vis labiau jungiantis finansų rinkoms ir vystantis vienos valstybės ribas peržengiančiai veiklai ES, prireiks daug veiksmingesnių koordinacijos priemonių tarp nacionalinių ir ES priežiūros institucijų.
The more financial markets integrate and the more cross-border activity develops within the EU, the stronger the coordination arrangements between national and EU supervisors need to be.