natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. pažymi, kad ECB atlyginimų didėjimą vertina kaip dalinę grėsmę kainų stabilumui; dėl to pakartoja, kad Komisijos metiniame pranešime dėl 2007 m. euro zonos ( SEC(2007)0550 ) teigiama, kad, nepaisant smarkaus naftos kainos padidėjimo, atlyginimai euro zonoje augo nesmarkiai;
Notes that the ECB assesses wage development as an upside risk to price stability; recalls in this context that the Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 ( SEC(2007)0550 ) makes plain that wages in the euro area have continued to grow moderately in spite of a sharp rise in oil prices;
9. pažymi, kad euro zonos valstybių narių ekonominiai ciklai yra labai skirtinguose etapuose; ragina ECB ištirti, ar toks labai skirtingas elgesys bendroje pinigų zonoje gali ateityje sukelti problemų stabilumui ir ekonominiam augimui;
Notes that the economic cycles followed by the economies of the Member States in the euro zone are at very different stages; calls on the ECB to examine whether such widely divergent behaviour in a single monetary zone could pose a problem in future in terms of stability and economic growth;
12. yra susirūpinęs, kad vartojimo paskolų namų ūkiams palūkanų normos ypač skirtingos; visų pirma pažymi, kad palūkanų normos už lėšų banko sąskaitoje pereikvojimą euro zonoje svyruoja nuo mažiau nei 7 proc. iki 13,5 proc. ar daugiau; rekomenduoja ECB ištirti šio reiškinio priežastis;
Is concerned that interest rates on loans to households for consumption purposes showed the highest level of dispersion; notes in particular that interest rates on overdrafts vary considerably within the euro zone, from less than 7 % to 13,5 % or more, and recommends further ECB research on the reasons for this;
SEPA) ir Trumpalaikių Europos vertybinių popierių (STEP) iniciatyva; pažymi tolesnės finansinės integracijos svarbą, siekiant padėti apsaugoti Europos Sąjungą nuo išorinių ekonominių sukrėtimų;
Fully supports the ECB's efforts to foster financial integration in the euro zone, notably by acting as a catalyst for private sector initiatives such as the single European payments area (SEPA) and Short-Term European Paper (STEP); recognises the importance of further financial integration to help protect the European Union from external economic shocks;
24. ragina ECB atidžiai stebėti euro, kaip atsargų valiutos, naudojimo centriniuose bankuose raidą ir, atsižvelgiant į ECB metinį pranešimą dėl tarptautinio euro vaidmens, įvertinti ir ištirti šio proceso poveikius, ypač valiutų kursų požiūriu;
Calls on the ECB to closely monitor developments in the use of the euro as a reserve currency for central banks and, in the context of its annual report on the international role of the euro, to quantify and analyse the effects of this, particularly as regards exchange rates;
27. pabrėžia, kad atmetė 2003 m. patvirtintą Valdančiosios tarybos sprendimams taikomą rotacinę balsavimo teisės sistemą kaip per daug sudėtingą; mano, kad, atsižvelgiant į būsimą euro zonos plėtrą, turėtų būti įdiegta sąžininga ir veiksminga sistema;
Points out that it rejected as too complex the system of rotating voting rights applicable to decisions of the Governing Council as adopted in 2003; considers, with a view to future enlargements of the euro zone, that a system should be introduced which combines fairness and effectiveness;
Penkeri euro banknotų ir monetų metai
Five years of euro banknotes and coins
Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl ECB metinės ataskaitos ir įvertino Centrinio banko darbą.
In its resolution it adopts on the ECB's annual report, the European Parliament assesses the work of the Central bank.
Šiais metais norėčiau pabrėžti ECB vaidmenį finansinio stabilumo ir finansinės integracijos srityje ir panagrinėti nevienalytį Europos Sąjungos gyventojų euro suvokimą praėjus 5 metams nuo euro įvedimo.
This year I would like to stress the role of the ECB in terms of financial stability and financial integration, and also address in the context of the 5 years of the launch of the Euro the mixed perception of the Euro by European citizens.
Piniginių ir ekonominių pokyčių 2006 m. komentaras
Comment on the monetary and economic developments which took place in 2006.
Visų pirma keletas faktų ir pastebėjimų.
First some facts and then some observations.
1.1 Faktai
1.1 Facts
Šį atsigavimą sukėlė vidaus paklausa, visų pirma investicijos.
Internal demand, notably investment, was the main driving force behind the pick-up.
Vidaus paklausa buvo svarbiausias ryškų ekonominį euro zonos atsigavimą lėmęs veiksnys.
The economic recovery in the Euro zone has become a self sustaining process with domestic demand acting as the main driver.
2006 m. sukurta 2 mln. darbo vietų, o nedarbo lygis nukrito nuo 8,4 proc. iki 7,5 proc.; visa tai prisidėjo prie vartotojų pasitikėjimo stiprinimo.
2 million jobs were created in 2006 and unemployment fell from 8.4 % to 7.5 %, all of which contributes to enhancing consumer confidence.
Infliacijos lygis siekė 2,2 proc. ir palyginti su 2005 m. nepakito.
The inflation rate was 2.2%, unchanged compared with 2005.
2005 m. prasidėjęs energijos kainų augimas nesukėlė vidaus infliacijos spaudimo, nes darbo užmokestis augo tolygiai, o antraeilio poveikio nepastebėta.
The increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed.
Vis dėlto yra pagrindo nerimauti.
But there is no room for complacency.
Kalbant apie atsigavimą, ECB 2006 m. ir toliau koregavo palūkanų normas; nuo 2005 m. gruodžio mėn. jos buvo septynis kartus – iš viso 175 baziniais punktais iki dabartinio 3,75 proc. dydžio.
In this context of recovery the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised seven times since December 2005 by 175 basis points up to the current 3.75 %.
Manoma, kad ateityje augimas galėtų šiek tiek sulėtėti 2007 m.; tai visų pirma susiję su skatinamosios pinigų politikos panaikinimu.
Turning to the future, growth could slow down somewhat in 2007 reflecting notably the withdrawal of monetary accommodation.
1.2 Pastebėjimai
1.2 Observations
Norėčiau pateikti šiuos pastebėjimus apie atsigavimą.
In this context of recovery, I would like to make following observations:
Šiuo metu dar per anksti skirti asignavimo ciklinį ir struktūrinį matmenis.
It is still too early to distinguish the cyclical dimension from the structural one in this recovery.
Tačiau galima teigti, kad kai kurios struktūrinės reformos jau turėjo įtakos plėtrai.
However, it can be considered that some structural reforms may have already fed through into growth.
Norint padidinti euro zonos augimo potencialą, reikėtų pasinaudoti šiuo atsigavimu ir skatinti toliau siekti nacionalinių reformų, visų pirma mokslinių tyrimų, naujovių ir švietimo srityse, atsižvelgiant į konkrečią šalį.
In this context such a recovery should be taken as an incentive to pursue national reforms adapted to each country notably in the domain of research, innovation and education in order to increase the potential for growth of the Euro zone.
Norint išlaikyti valstybių narių konkurencingumą ir sudaryti sąlygas darbo vietoms kurti infliacijos neveikiamoje aplinkoje, būtina didinti atlyginimus vadovaujantis vystymosi tendencijomis.
It is crucial that wages increase in line with productivity developments in order to preserve competitiveness in member states and to allow for job creation in a non inflationary environment.
Esminės reikšmės turi fiskalinė konsolidacija; tai dar labiau reikalinga palankiomis ekonomikos sąlygomis, norint pasiekti ilgalaikį augimą.
Fiscal consolidation is key and all the more necessary in good times in order to achieve long-term growth.
Šią konsolidaciją būtina atsargiai planuoti, siekiant padidinti viešųjų išlaidų efektyvumo kokybę.
Such consolidation must be carefully designed so as to enhance the quality of public expenditures.
Aukso taisyklė – reikšmingas žingsnis šia linkme.
The golden rule is a significant step in this direction;
Augimo srityje mažesnės valstybės nuo pat euro zonos įkūrimo pasirodė geriau nei didelės; visų pirma tai pasakytina apie Airiją, Suomiją ir Liuksemburgą, kurių vidutinis augimo tempas viršijo euro zonos vidurkį.
"Small" economies have performed better than "large" economies since the creation of the Euro zone in terms of growth with notably Ireland, Finland, and Luxembourg achieving a higher average growth rate than the Euro zone average.
Iš tokių vystymosi tendencijų galima pasimokyti, o ECB būtų naudinga atlikti specialų tyrimą apie tokių tendencijų priežastis.
Lessons might be drawn from such developments and a specific study by the ECB of the reasons underlying these trends would be useful.
2006 m. euro valiutos kursas padidėjo 11,4 proc. palyginti su JAV doleriu, 12,4 proc. – palyginti su jena ir 8 proc. – palyginti su Kinijos ženminbi juaniu.
In 2006 the exchange rate of the Euro appreciated by 11.4 % against the US dollar, 12.4 % against the yen and 8 % against the Chinese renminbi.
Norėčiau atkreipti dėmesį į nekilnojamojo turto kainų pokyčius.
I would like to draw the attention to developments in real estate prices.
Nekilnojamojo turto kainos smarkiai auga visoje euro zonoje jau apie 10 metų (su keletu išimčių, visų pirma Vokietijoje).
All over the Euro zone real estate prices have experienced stark increases for about 10 years now with few exceptions, most notably in Germany.
Yra ženklų, kad šie pokyčiai lėtėja, tačiau namų ūkiams suteikiami būsto įsigijimo kreditai vis dar auga apie 10 proc. per metus.
There are some signs that this development is slowing down, but credit granted to households for housing purchases is still rising by around 10 % per year.
Neseniai JAV būsto kainos krito, o įkeitimo kreditų rinkos padėtis pablogėjo; visa tai gali turėti įtakos nekilnojamojo turto sričiai.
There has been a recent decline in the US housing prices and a deterioration in the mortgage credit market which could have an impact on the real economy.
Mano nuomone, šie pokyčiai galėtų pasitarnauti ir įspėti apie galimus įvykius euro zonoje.
I suggest that such a development should be taken as a warning for what could take place in the Euro zone.
Todėl ECB turėtų atidžiai stebėti tendencijas, galinčias turėti pasekmių nekilnojamojo turto sričiai.
Therefore the ECB should monitor closely these developments which have the potential to have consequences for the real economy.
Būtų naudinga, jei ECB pateiktų sprendimo būdus ir nurodytų jų privalumus, pvz.: įtraukti nekilnojamąjį turtą į suderintą vartotojimo kainų indeksą ar nustatyti konkrečius rodiklius arba pasiūlyti konkrečias priemones, kurių reikėtų imtis nacionaliniu lygiu dėl nacionalinių rinkų skirtumų.
It would be useful for the ECB to present ways forward with their respective advantages such as: including real estate in the Harmonised Index of Consumer Prices or devise a specific type of indicator or to suggest specific measures to be taken at national levels due to heterogeneities among national markets.
Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad vartojamųjų paskolų namų ūkių palūkanų normos yra ypač skirtingos.
I would also like to draw attention to the fact that interest rates on loans to households for consumption purposes show the highest level of dispersion.
Konkrečiai palūkanų normos euro zonoje, pereikvojus banko sąskaitos lėšas, smarkiai skiriasi ir svyruoja nuo mažiau nei 7 proc. iki 13,5 proc. ar daugiau; šio reiškinio priežastis ECB turėtų toliau ištirti tyrime ir ataskaitoje.
In particular, interest rates on overdrafts vary considerably within the Euro area from less that 7% to 13.5% or more and should be the subject of further ECB research and report.
Pereinant prie finansinio stabilumo ir integracijos
Turning to the financial stability and integration
Džiaugiuosi, kad buvo parengta nauja ECB metinė ataskaita dėl finansinės integracijos Europoje.
I welcome the publication of a new ECB annual report on Financial integration in Europe.
Finansinė integracija ir stabilumas yra labai svarbūs klausimai, atsižvelgiant į dabartinius nepaprastai sparčiai vykstančius reikšmingus finansinio sektoriaus pokyčius; tai taikytina bendrovių finansinėms priemonėms, finansinėms inovacijoms, naujiems finansų dalyviams ir tarpvalstybiniams finansų dalyvių susijungimams.
Financial integration and financial stability is a major issue taking into account the significant changes in the financial sector currently occurring with an incredible speed, in terms of means of financing for corporates, financial innovation, new types of financial actors and cross border mergers of financial actors.
Visų pirma derėtų visiškai palaikyti ECB siekį skatinti finansinę euro zonos integraciją; tai galėtų paskatinti privačiojo sektoriaus iniciatyvas, pvz., SEPA ir STEP.
We should first fully support the ECB efforts to foster Euro zone financial integration notably by acting as a catalyst for private sector initiatives such as SEPA and STEP.
Europos finansinę integraciją taip pat galima skatinti Centrinio banko paslaugomis.
Central bank services can also foster European financial integration.
Šiuo požiūriu TARGET pasitarnavo siekiant aukštos pinigų ir atpirkimo sandorių rinkos integracijos.
In this respect TARGET has been instrumental in achieving a high integration of the money markets and the repo market.
Projektu T2S skatinama kliringo ir atsiskaitymų infrastruktūros integracija, efektyvumas ir saugumas; dabar čia dar trūksta integracijos ir suderinimo.
The Target 2 Securities project has the potential to foster the integration, the efficiency and the safety of the clearing and settlement infrastructure which currently offers an insufficient degree of integration and interoperability.
Todėl reikėtų remti projektą T2S su sąlyga, kad bus nustatyta tinkama valdymo sistema; turėtume ir toliau atidžiai stebėti šio projekto pokyčius.
Therefore we should support the Target 2 Securities project provided that an appropriate governance is set up, and we should continue to closely monitor developments in this project.
Kalbant apie naujus finansinio sektoriaus dalyvius, būtina aptarti rizikos draudimo fondų klausimą.
Regarding new actors in the financial sector, the issue of hedge funds needs to be adressed.
Apskritai sutariama, kad rizikos draudimo fondai teigiamai prisideda prie finansinio stabilumo, visų pirma dėl to, kad užtikrina skaidrumą ir skatina paskirstyti riziką.
It is generally agreed that hedge funds have positive impacts on financial stability notably by delivering liquidity and fostering dispersion of risks.
Tačiau taip pat sutariama, kad kartu vis plačiau naudojant kompleksines finansines priemones finansinė sistema gali tapti labiau pažeidžiama, atsitikus nenumatytiems sukrėtimams.
But it is also generally agreed that combined with the increased use of complex financial instruments they also have the potential for making the financial system more vulnerable to unexpected shocks.
Todėl manau, kad, atsižvelgiant į visuotinę finansinių rinkų dimensiją ir norint skatinti skaidrumą, reikėtų remti glaudų tarptautinį bendradarbiavimą; to galima pasiekti, jei finansų priežiūros institucijos ir centriniai bankai plačiau keistųsi informacija ir atskleistų daugiau informacijos.
Therefore, due to the global dimension of financial markets, I feel we should support strong international cooperation to foster transparency through higher disclosure and exchange of information among financial supervisors and central banks.
Taip pat reikėtų skatinti platesnę netiesioginę priežiūrą, kad priežiūros institucijos būtų užtikrintos, jog bankai atidžiai vertina ir stebi rizikos draudimo fondų atitikmenų pavojų.
We should also support increased indirect supervision by which supervisors are ensured that banks assess and monitor carefully their exposures to their hedge funds counterparts.
Taip pat pastebima, kad nebankiniai paskolų teikėjai (privatus kapitalas) vis aktyviau dalyvauja skolintojo kapitalo ES sektoriuje.
We can also observe that new non-bank lenders (private equity) are playing an increasing role in the leveraged sector in the EU.
Nenorėčiau veltis į diskusiją už ir prieš, tačiau manau, kad tai gali sukelti sunkumų, atėjus kitam paskolų ciklo laikotarpiui, ir gali prisidėti prie gerokai sudėtingesnio stambių bendrovių paskolų restruktūrizavimo ciklo.
Without entering into the debate of pros and cons, I suggest that it could raise problems when the credit cycle next turns and could lead to a much more complex cycle of large corporate debt restructuring.
Todėl reikėtų paprašyti ECB ir kitų dalyvaujančių asmenų naujomis aplinkybėmis įvertinti dabartinius skolos restruktūrizavimo procesus.
Therefore we should request the ECB and other bodies involved to assess the adequacy of current debt restructuring processes in this new context.
Taip pat atkreipiu dėmesį į stiprią ECB užimamą poziciją prieš detalius planus viešojo nesėkmingai veikiančio banko Europos Sąjungoje išpirkimo atvejais.
I also take note of the strong position taken by the ECB against detailed plans for a public bail-out of a failing bank within the European Union.
Manau, kad tokia nuostata remtina.
I think that such a view has to be supported.
Reikia įdėti daugiau pastangų, norint pagerinti bendradarbiavimą ir nepalankių sąlygų testavimą, tačiau reikia sutikti su tuo, kad derėtų minimizuoti moralinius pavojus ir tvirtai įsipareigoti pirmenybę krizių valdymo srityje teikti privataus sektoriaus sprendimams, norint neskatinti bankų imtis neapgalvotų ir rizikingų sprendimų.
More work on improving cooperation and planning of stress test is required but that it is right that moral hazard should be minimised by a firm commitment to the primacy of private sector solutions in crisis management in order not to encourage banks to take il- considered risks.
Šioje ataskaitoje taip pat norėčiau paminėti duomenų perdavimą JAV valdžios institucijoms SWIFT kanalais.
I want also to mention in this report the issue of the transfer of data by SWIFT to the US authorities.
Norėčiau pakartoti Europos Parlamento raginimą Tarybai ir ECB drauge apsvarstyti SWIFT priežiūros sistemos tobulinimo galimybes.
I would like to reiterate the European Parliament call on the Council and the ECB to reflect together on the way to improve the system of supervision of SWIFT.
Taip pat norėčiau pakartoti ECB raginimą imtis veiksmų, susijusių su SWIFT sistema, atliekant savo, kaip prižiūrėtojo, vartotojo ir politikos formuotojo, vaidmenį.
I would like also to reiterate the call on the ECB for action in its role regarding SWIFT as an overseer, a user and a policymaker.
Demokratinės kontrolės klausimu norėčiau pakartoti svarbų momentą, iškeltą praėjusių metų rezoliucijoje dėl Vykdomosios valdybos narių skyrimo procedūros.
Regarding democratic scrutiny, I would like to reiterate one important point raised in last year's resolution regarding the procedure for appointing the members of the Executive Board.
Iš tiesų išankstinė demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas pagerėtų, Tarybai įvertinus keletą galimų kandidatų ir dėl pritarimo Tarybos pasiūlytam kandidatui balsuojant Parlamente.
Actually ex-ante democratic accountability and transparency would improve if the Council evaluated several potential candidates and if the candidate proposed by the Council were then subject to a vote of approval by the Parliament.
Būtina ištirti šios procedūros tobulinimo galimybes prieš Vykdomosios valdybos atnaujinimą 2010 m.
Improvements in the procedure of appointment have to be explored before the Executive Board next comes up for renewal in 2010.
Penkeri euro banknotų ir monetų metai
Five years of Euro banknotes and coins
2006 m. pabaigoje apyvartoje buvo 11,3 mlrd. banknotų; jų vertė siekė 628,2 mlrd. eurų.
At the end of 2006, the number of banknotes in circulation stood at 11.3 billion with a value of Euro 628.2 billion.
Kartu paėmus dinaminį 50, 100 ir 500 eurų banknotų skaičiaus augimą atitinkamai 12,5 proc., 9,6 proc. ir 13,2 proc. kyla klausimų dėl tokio didelio nominalo banknotų poreikio ir naudojimo (įskaitant nusikalstamų veikų galimybę); tai reikalauja tolesnio ECB tyrimo.
The dynamic growth of the number of 50 euro, 100 euro, and 500 euro banknotes combined, with rates of 12.5 %, 9.6 % and 13.2 % respectively raises questions about the need for and use of such large denominations, including the possibility of criminal activities, and requires further examination by the ECB.
Kai kuriose šalyse (Italijoje, Nyderlanduose ir Graikijoje) gyventojų dauguma yra neigiamos nuomonės šiuo klausimu.
In some countries (in Italy, the Netherlands and Greece) a majority of the citizens express a negative opinion.
Šią tendenciją lemia daugybė priežasčių; visų pirma tai, kad dauguma gyventojų mano, jog dėl euro pakilo kainos.
There may be many reasons for this trend notably the perception by a large majority of citizens that prices have increased due to the Euro.
Manau, kad pirmoji banknotų, kuriuose nebuvo vaizduojami tikri asmenys, kraštovaizdžiai ar paminklai, karta sudarė šaltą pinigų integracijos įvaizdį ir prisidėjo prie Europos Sąjungos gyventojų atsiribojimo nuo euro.
I also consider that the first generation of banknotes, devoid of all representation of real living beings, landscapes or monuments, may have helped to convey a cold image of monetary integration and perhaps contributed to Europeans distancing themselves from the Euro.
Todėl ECB būtų naudinga pateikti idėjų Parlamentui dėl antrosios kartos banknotų, norint drauge apsvarstyti visuomenės nuomonės pasikeitimo priežastis.
Therefore it would be useful for the ECB to present its ideas on the second generation of banknotes to the Parliament in order that we can consider together the reasons for the change in public opinion.
ECB 2006 m. metinė ataskaita
ECB annual report for 2006
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas)
***I Codecision procedure (first reading) majority of the votes cast
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................17
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................18
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto NUOMONĖ.......22
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 23
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2006)0791 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0791 )
– atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę ( A6‑0267/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0267/2007 ),
(1) Komisijos ataskaita apie Tarybos direktyvos 93/109/EB, nustatančios išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus taikymą 2004 m. rinkimams atskleidė poreikį pakeisti kai kurias direktyvos nuostatas.
(1) The Commission report on the application to the 2004 elections of Council Directive 93/109/EC laying down detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in elections to the European Parliament for citizens of the Union residing in a Member State of which they are not nationals revealed the need to amend certain provisions of the Directive.
Europos Sąjungos pilietybė visiems Europos Sąjungos piliečiams užtikrina vienodas teises, neatsižvelgiant į tai, ar jų gimimo ir gyvenamoji vieta yra pačioje ES, ar trečiojoje šalyje.
Union citizenship guarantees the same rights for all EU citizens, whether they were born, or live, in the Union itself or in a third country.
Todėl Bendrijos institucijos privalo atidžiai stebėti, ar trečiojoje šalyje gyvenantiems Sąjungos piliečiams užtikrinamos galimybės naudotis savo teisėmis per Europos Parlamento rinkimus.
The Community institutions must therefore be vigilant in ensuring that citizens of the Union resident in a third country are able to exercise their rights in the case of elections to the European Parliament.