natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anksčiau priimti teisės aktai reglamentuoja vibraciją, triukšmą ir elektromagnetinius laukus.
Previous legislation has dealt with vibratation, noise and electromagnetic fields.
Darbuotojus taip pat saugo 1989 m. taisyklės, reikalaujančios, kad ES šalys visomis priemonėmis užtikrintų “darbuotojų saugą ir sveikatą visais su darbu susijusiais aspektais“.
Workers are also protected by 1989 rules which require Member States to take all necessary measures to guarantee "the safety and health of workers in every aspect related to work".
20060221STO05517 EP Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas:
20060221STO05517 Employment and Social Affairs Committee
Patrasas: visos ES kultūros skonis viename mieste
Patras: A taste of EU-wide culture at one venue
Patraso švyturys – miesto simbolis
Patras Lighthouse - Symbol of the city
Patrasas yra ketvirtasis pagal dydį Graikijos miestas – vartai į Vakarus, taip pat Delfų, Epidauro ir Olimpijos archeologinio trikampio centras.
It is the fourth largest city in Greece, a gateway to the West and at the centre of the archaeological triangle formed by Delphi, Epidaurus and Olympia and this year Patras is also the European Capital of Culture.
Šiemet jis bus ir Europos kultūros sostinė.
The city's cultural roots stretch back to the Peloponnesian war, through several Roman emperors and it was a centre of cultural exchange and creation in the 19th century.
Miesto kultūrinės šaknys siekia Peloponeso karą, kelis Senovės Romos imperatorius; XIX amžiuje jis tapo kultūrinių mainų ir kūrybos centru, o 2006-aisiais Patrasas siekia telkti kultūrą Europos vienijimuisi skatinti.
In 2006 Patras aims to use culture to drive European integration forward.
Šventiniai renginiai prasidėjo paroda apie savitą Renesanso epochos žmogų – Leonardą da Vinčį, Patraso simfoninio orkestro koncertu ir Patraso karnavalu, kuris jau 170 metų labiausiai garsina miestą.
The festivities have already kicked off with an exhibition about the original Renaissance man - Leonardo Da Vinci, a concert by Patras's symphony orchestra, and Patras's carnival, which has been the city's flagship event for 170 years.
Praėjusiųjų metų pabaigoje pristatydamas Patraso programą Europos Parlamento Kultūros komitetui, šio projekto direktorius ryšiams ir atstovas spaudai Giorgios Panagiotopoulos pažymėjo, kad Patrasui „tenka svarbus vaidmuo suartinant ES valstybes kultūros lygmeniu ir siekiant atskleisti kiekvieną Europos kultūrinio paveldo aspektą“.
Introducing Patras's programme to the European Parliament's culture committee late last year, Giorgios Panagiotopoulos, Communications Director and spokesman for the project, said Patras "has an important role in the cultural convergence of member stares (and aims to show) every aspect of European cultural heritage."
Nors daugelis numatytų renginių yra meninio pobūdžio – tai parodos, koncertai ir vaidinimai, daugiausia dėmesio skirta Europos klausimui.
While the majority of scheduled events fall under the "artistic" heading in the form of exhibitions, concerts and performances, the issue of Europe is centre-stage.
Šimtai politikų, Nobelio premijos laureatų, menininkų, žurnalistų, mokslininkų, leidėjų, verslininkų ir nevyriausybinių organizacijų atstovų susirinks į diskusiją „Kaip dėl Europos?“, kad aptartų žiniasklaidos, politikos ir mokslo santykį su kultūra.
Under the title: "What about Europe?" hundreds of politicians, Nobel prize winners, artists, journalists, scientists, publishers, businessmen and representatives of NGOs will gather to discuss the relationship of media, politics and science with culture.
Pagrindinis projekto tikslas yra iškelti klausimus ir suteikti progą aptarti temas, svarbias Europos kultūrai kaip visumai.
The main aim of the project is to question and provide a space to debate these topics, which are central to European culture as a whole.
Besiruošdami renginiui, jo organizatoriai suvokė, jog norint užtikrinti Europos vienijimosi sėkmę ir tikrove paversti Europos tapatybę, būtina suvokti savo skirtumus ir pažinti savo kultūrinę įvairovę.
When preparing the event, the organisers realized that for European integration to be a success and the European identity to become a reality we need to understand our differences and accept our cultural diversity.
Europos kultūros sostinės programa buvo pradėta 1985-aisiais, Jos tikslas – suartinti Europos piliečius, stiprinti kultūrinius mainus ir šlovinti kultūrų įvairovę.
The European Capital of Culture scheme was launched in 1985 to bring the citizens of Europe closer, in order to enhance cultural exchange and celebrate cultural diversity.
Pernai kultūros sostine buvo Korkas (Airija), o 2007-aisiais vėliavą perims Liuksemburgas ir Rumunijos miestas Sibiu.
Last year Cork was the cultural capital and in 2007 Luxembourg and Sibiu in Romania will carry the torch.
20060221STO05521 Patraso kultūrinės programos tinklalapis: Daugiau apie kultūros sostines: Komisijos tinklalapis apie Europos kultūros sostines: Patraso pristatymas (vaizdo įrašas): EP Kultūros ir švietimo komitetas:
20060221STO05521 Home Page of Patras´ culture programme More about the Capitals of Culture Commission site on Capitals of Culture European Capital of Culture Culture and education committee
Paukščių gripas nepripažįsta sienų
Bird flu knows no borders
Paukščių gripas nepripažįsta sienų
Bird flu in 6 EU countries
Jau keletą mėnesių ES institucijos kovoja su paukščių gripo viruso keliama grėsme.
For months now, it has been “all hands on deck” as European institutions combat the threat posed by the bird flu virus.
Šešiose ES valstybėse jau nustatytas H5N1 virusas.
The H5N1 virus has now been identified in six EU Member States.
Nacionalinės stebėsenos tarnybos parodė savo efektyvumą atnaujindamos ir koordinuodamos informaciją ES lygmeniu, o plitimą užkertantys planai jau pradedami įgyvendinti.
National surveillance networks have demonstrated their effectiveness by updating and coordinating information at the European level, and containment plans are immediately put into action.
Ką dar galima padaryti?
So what more can be done?
Europos atsakas – aktyviai veikti visais lygmenimis.
Europe’s response is to play an active role at all levels.
Pirmadienį žemės ūkio ministrai tarėsi, ar reikėtų paskiepyti visus naminius paukščius ir ar turėtų būti mokamos kompensacijos jų augintojams, kurie jau skaudžiai pajuto mažėjantį paukštienos vartojimą keliose šalyse, nors Europos naminių paukščių virusas dar nepalietė.
On Monday, it was agriculture ministers who were discussing whether or not all poultry should be vaccinated and whether poultry producers, who are already facing sharp falls in consumption in several countries, should be compensated (even though no European poultry have yet been struck by the virus).
Šio susitikimo metu nieko nenuspręsta, tačiau po to, antradienį, turėjo susitikti ES valstybių veterinarijos ekspertai, kad įvertintų teigiamas ir neigiamas skiepijimo puses.
No decisions were taken at that meeting, but it was then the turn of veterinary experts from the Member States, who were due to meet on Tuesday to weigh up the pros and cons of vaccination.
Po žemės ūkio ministrų susitikimo, šiuo metų ES pirmininkaujančios Austrijos kvietimu penktadienį Vienoje įvyks neeilinis sveikatos ministrų susitikimas.
Following the agriculture ministers’ meeting, health ministers from EU countries and EU candidate countries will hold an emergency meeting in Vienna on Friday at the invitation of Austria, the current holder of the EU presidency.
Ministrai turės galimybę išklausyti Pasaulio sveikatos organizacijos bei Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ekspertų patarimų.
They will be able to hear the advice of experts from the World Health Organisation and, in particular, that of experts from the European Centre for Disease Prevention and Control.
Nuo 2005 m. gegužės veikiantis centras yra nauja ES agentūra, įsteigta 2004 m.
The Centre, which has been in operation since May 2005, is a new European agency, created in 2004.
Šiame etape Parlamentas atlieka daugiausia patariamąjį vaidmenį, tačiau jis taip pat gali teikti užklausimus kitoms institucijoms ir reikalauti jų paaiškinimų.
At this stage, the Parliament’s role is mainly consultative, but it can also pose questions and seek explanations from other institutions.
Taigi vykstant pirmadienio žemės ūkio ministrų susitikimui, Žemės ūkio komitetui priklausantys EP nariai, norėdami sužinoti apie naujausius įvykius ir naujas taikomas priemones, galėjo pateikti klausimus Markosui KIPRIANU (Markos Kyprianou), Europos sveikatos ir vartotojų apsaugos komisarui (žr. pranešimą spaudai).
So while agriculture ministers were meeting on Monday, MEPs on the Agricultural Committee were able to question Markos Kyprianou, the European Commissioner responsible for health and consumer protection, about the latest developments and new measures being taken.
Pernai gruodį Parlamentas taip pat patvirtino ataskaitą apie visas ES mastu taikomas priemones kovai su paukščių gripu.
In December, Parliament adopted a report on EU-wide measures on the fight against bird flu which called for certain areas to be strengthened.
Ataskaitoje buvo raginama sukurti geriamus skiepus naminiams paukščiams, stiprinti ES šalių ypatingosios padėties planus bei koordinavimo priemones, geriau informuoti ir apsaugoti šios ūkio šakos darbuotojus, taip pat geriau koordinuoti žmonėms skirtų vakcinų kūrimą ir antivirusinių vaistų atsargų kaupimą.
These covered developing oral vaccines for poultry, strengthening national emergency plans and coordination facilities, providing workers in the industry with more information and offering them greater protection as well as more proactive moves to coordinate the development of vaccines for human use and in building up antiviral stocks.
20060222STO05550 ES priemonės paukščių gripui pažaboti: Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras: Europos Parlamento ataskaita apie kovą su paukščių gripu: Žemės ūkio komitetas domisi Komisijos atsaku į paukščių gripą (anglų k.):
20060222STO05550 European Commission website European Centre for Disease Prevention & Control website European Parliament Report Info about the Agriculture committee meeting
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0455 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0455 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060220IPR05515 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060220IPR05515 0 NOT XML V0//EN
Moterys turi dalyvauti konfliktų prevencijoje ir sprendimuose
Women must get involved in prevention and resolution of conflicts
Moterys gali padėti išspręsti konfliktus
woman can point the way to conflict resolution
Moterys ir vyrai vienodomis sąlygomis turi dalyvauti sprendžiant konfliktus ir užkertant jiems kelią, taip pat stiprinant taiką, – kalbėjo EP nariai ir kviestiniai ekspertai svarstyme, kurį pirmadienį surengė Europos Parlamento Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas.
Women must participate on equal terms with men in the prevention and resolution of conflicts as well as in peace-building, said MEPs and invited experts at a hearing held on Monday by the European Parliament's committee on Women's Rights and Gender Equality.
Įvairūs prelegentai ragino įtraukti moteris į taikos derybas bei atkreipė dėmesį į skirtingus karinių konfliktų padarinius moterims ir vyrams.
Various speakers called for women to be included in peace negotiations and drew attention to the differing effects of armed conflicts on women and men.
„Moterys – tai kovotojos už taiką.
"Women are protagonists for peace.
Kita vertus, konfliktai ypač neigiamai veikia moteris ir vaikus.
And yet women and children account for a great proportion of those adversely affected by armed conflict.
Svarstymo metu organizacijos „Amnesty International“ atstovė Tracy Ullveit-Moe sakė, kad maždaug 70-90 proc. karo aukų yra civiliai gyventojai, o absoliuti jų dauguma – moterys ir vaikai.
The hearing was told by Amnesty International's Tracy Ullveit-Moe that an estimated 70-90% of war casualties are civilians, the vast majority of them being women and children.
80 proc. visų pabėgėlių taip pat yra moterys ir vaikai.
In addition 80% of refugees are also women and children.
Kariniuose konfliktuose moterys dažnai tampa lytinės prievartos ir kitokio smurto aukomis.
Women in armed conflicts are also often victims of gender-based and other forms of violence.
Šios problemos dar ir kaupiasi – pavyzdžiui, masiniai prievartavimai prisidėjo prie ŽIV plitimo.
And the problems accumulate: for example mass rapes have contributed to the spread of HIV.
Komiteto pirmininkė Anna Záborská pažymėjo, jog svarbu šviesti vaikus iš karo sugriautų šeimų ir plėsti jų akiratį, kad jie nebrandintų savyje keršto troškimo.
Committee chair Anna Záborská said it was important to educate children in families devastated by war, to broaden their minds as they grow up and thus forestall the desire for vengeance.
Elisabeth Rehn, buvusi Suomijos gynybos ir lygybės reikalų ministrė bei Jungtinių Tautų ypatingoji atstovė Bosnijoje ir Hercegovinoje, kaip pavyzdį nurodė Ruandą, kur moterys aktyviai dalyvauja visuomenės gyvenime ir yra gausiai atstovaujamos parlamente (gausiau negu daugelyje kitų pasaulio valstybių).
Elisabeth Rehn (former Finnish Minister of Defence and Equality Affairs and UN Special Representative in Bosnia and Herzegovina) mentioned Rwanda as an example where women were taking an active role, topping the world rankings of equality in national parliaments, and stressing democracy as the key to justice and equality.
Pasak Johannos Claros Degeller (Tarptautinė moterų lyga taikai ir laisvei, Olandija), moksliniai tyrimai rodo, jog taikos palaikymo pajėgos, kuriose drauge dalyvauja moterys ir vyrai, veiksmingiau ramina konfliktines situacijas.
Johanna Clara Degeller (Women's International League for Peace and Freedom, Netherlands) said research shows that peacekeeping forces which include women and men have a more calming effect in conflict situations.
Aktyvesnis moterų verbavimas į taikos palaikymo pajėgas taip pat galėtų sumažinti lytinę prievartą ir išvengti situacijų, kuomet gynėjai tampa skriaudėjais.
Recruitment of peacekeeping forces from a gender perspective can also be a step towards fighting sexual abuse, i.e. situations where the protectors become perpetrators.
-//EP//TEXT TA P5-TA-2000-0541 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P5-TA-2000-0541 0 NOT XML V0//EN
Europos Parlamento politinės frakcijos: Liberalų ir demokratų aljansas už Europą
The European Parliament’s Political Groups: Alliance of Liberals and Democrats for Europe
ALDE frakcijos emblema
ALDE Logo
Liberalų ir demokratų aljansas už Europą (ALDE), kuriam priklauso 90 EP narių iš devyniolikos šalių, yra trečia pagal dydį Parlamento politinė frakcija.
With 90 MEPs from 19 countries, the Alliance of Liberals and Democrats for Europe (ALDE) is Parliament’s third biggest political group.
Be to, frakcijai priklauso du iš 14 Parlamento pirmininko pavaduotojai.
It also holds two of Parliament’s 14 Vice-Presidencies.
Pagal nacionalinių delegacijų dydį ALDE frakcijoje daugiausiai yra italų, po to seka Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės atstovai.
When it comes to the size of the ALDE’s national delegations, the top three countries are led by Italy followed by the United Kingdom and France.
Penki prioritetai 2006-iesiems
Five Priorities for 2006
Pasak nuo 1994-ųjų frakcijai vadovaujančio EP nario, Jungtinės Karalystės atstovo Grahamo Watsono, ALDE frakcija yra išskirtinė, nes „liberalai ir demokratai turi aiškią ideologiją ir žino, kokią visuomenę siekia sukurti“.
A UK MEP since 1994, the group’s leader, Graham Watson, underlines what it is that makes his group special: “Liberals and Democrats have a clear ideology; we know what kind of society we seek to create.”
Tokiai visuomenei formuoti ALDE frakcija užsibrėžė penkis prioritetus 2006-iesiems:
As a means of achieving the sort of society that it wants to see, the ALDE has set out five priorities for 2006:
1) Siekti ilgalaikio Europos Sąjungos biudžeto, atitinkančio ES politikos poreikius bei iššūkius, ypač mokslinių tyrimų ir technologinių naujovių srityje;
1) Arguing for a long-term European budget which meets the needs and challenges of EU policies, particularly in the areas of scientific research and technological innovation.
2) Raginti ES valstybes įgyvendinti reformas, reikalingas ūkio augimui ir užimtumui skatinti;
2) Keeping up the pressure on Member States for implementing the reforms needed to promote economic growth and employment.
3) Remti visas ES iniciatyvas, siekiančias gerinti aplinką ir užtikrinti ilgalaikę ekonominę darną;
3) Encouraging all European initiatives aimed at improving the environment and guaranteeing long-term economic sustainability.
4) Atgauti ES viešosios nuomonės pasitikėjimą, kad reikiamu metu būtų galima pradėti atvirą ir sąžiningą diskusiją dėl Europos konstitucinės ateities;
4) Winning back the confidence of European public opinion, so that in due course an open and honest debate on Europe’s constitutional future can be held.
5) Užtikrinti, kad ES veiksmai atitiktų jos pamatines vertybes, ypač santykiuose su trečiosiomis šalimis.
5) Ensure that the EU acts in line with the values that it espouses, especially with regard to third country relationships.
Vizija ir lyderystė
Vision and Leadership
Grahamo Watsono nuomone, didžiausius XXI amžiaus iššūkius, tokius kaip gyventojų gausėjimas ir migracija, klimato kaita ir tarptautinis nusikalstamumas, galima spręsti tik viršnacionaliniu lygmeniu, o tam būtinas didesnis ES institucijų dėmesys .
In Graham Watson’s view, the 21 st Century’s biggest challenges (population growth and migration, climate change and international crime) can only be met at a supra-national level, which requires greater awareness on the part of European institutions.
Jo žodžiais tariant, „Komisija pasiūlė mums planą „D“, skirtą dialogui, tačiau mums reikia plano „V“ – vizijos ir plano „L“ – lyderystės“.
As he says: “ The Commission has given us a "Plan D" for dialogue.
Per ateinančias savaites paskelbsime išsamius duomenis apie visas frakcijas.
Over the coming weeks we will continue our series of profiles of the political groups.
Toliau pateikiamas išankstinis tvarkaraštis :
The provisional timetable is as follows:
Kovo 10 d. – Europos žaliųjų frakcija/ Europos laisvasis aljansas;
10 March – Group of the Greens/European Free Alliance
Kovo 24 d. – Europos vieningųjų kairiųjų/ Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų jungtinė frakcija;
24 March – Confederal Group of the European United Left-Nordic Green Left
Kovo 31 d. – Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija;
31 March – Independence/Democracy Group
Balandžio 21 d. – Sąjungos už tautų Europą frakcija.
21 April – Union for Europe of the Nations Group
20060223STO05640 ALDE frakcijos tinklalapis: Europos Parlamento Biuras: Parlamento komitetų sąrašas:
20060223STO05640 ALDE website Bureau of the European Parliament List of parliamentary committees Link to all political groups
Politinės frakcijos Parlamente: Socialistų frakcija
Political groups in the Parliament: the Socialist group
Socialistų frakcijos logotipas
The logo of the Socialist group
Solidarumas, darnumas ir socialinis teisingumas – tai tik keli bendri principai, vienijantys Europos Parlamento socialdemokratus, socialistus ir leiboristus.
Solidarity, sustainability and social justice are some of the principles common to the social democrat, socialist and labour members of the European Parliament.
Socialistams priklauso ir dabartinis Parlamento pirmininkas Žozepas Borelis (Josep Borrell), atstovaujantis Ispanijai.
The current president of the Parliament, Spain's Josep Borrell, is a Socialist.
Šiai frakcijai taip pat priklauso trys pirmininko pavaduotojai ir du kvestoriai.
In addition, three vice presidents and two quaestors also belong to the Socialist group.
Jis buvo išrinktas į šias pareigas 2004-aisiais, tačiau EP nariu tapo prieš dvylika metų.
He was elected to the position in 2004 but has been an MEP for 12 years.
Toliau pateikiamas išankstinis tvarkaraštis:
The provisional timetable is as follows:
20060224STO05692 Oficialus Socialistų frakcijos tinklalapis (anglų k.):
20060224STO05692 The official website of the Socialist group in the European Parliament
Ginkluotos jėgos naudojimas užsienyje ES vardu
The EU’s use of force outside its borders
Netrukus bus apsispręsta.
A decision is due soon.
Tai būtų anaiptol ne pirma tokio pobūdžio Europos Sąjungos misija; visai neseniai ES jau naudojo karinę jėgą anapus savo sienų.
This wouldn’t be the first European mission of this type, as the EU has intervened militarily outside its borders in the recent past.
Kuo pateisinamas ES karinės jėgos panaudojimas?
What is the justification for the EU’s use of force?
Kokie kriterijai lemia ES įsikišimą?
What are the criteria for intervening?
Koks Europos Parlamento vaidmuo?
What is Parliament’s role?
Šie klausimai kilo per Parlamento Saugumo ir gynybos pakomitečio surengtą viešą svarstymą.
These were the questions raised during a public hearing organised by Parliament’s Security &amp; Defence Subcommittee.
Nuo 1992-ųjų Europos Sąjunga vykdo bendrąją saugumo politiką (BSP), o 1999-aisiais ji pradėjo taikyti ir saugumo bei gynybos politiką (ESGP).
The European Union has had a common security policy (ECSP) since 1992 and, since 1999, it has also had a security and defence policy (ESDP).
Taigi ES jau egzistuoja sava politika, tačiau, trumpai tariant, jai vis dar trūksta bendrų gynybinių pajėgumų.
The EU thus has the policies but what is still missing is, in a nutshell, a common defence capability.
Kita vertus, ES yra pasaulinio lygmens ekonomikos milžinė ir politinis vienetas, viena iš pagrindinių pasaulio veikėjų, turinti savus interesus, vertybes ir pozicijas, kurias reikia ginti.
However, by virtue of being a world economic power and a political entity, it is a major player on the world stage with its interests, values and positions to defend.
Tačiau iki šiol ji neturėjo realių gynybos priemonių.
Until recently, it didn’t really have the means of doing so.
Karas, praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje įsiliepsnojęs buvusioje Jugoslavijoje, aiškiai parodė, jog ES nesugeba adekvačiai reaguoti į tokius konfliktus.
It was the war in the former Yugoslavia in the 1990s which brought home the stark realisation that the EU was incapable of providing an adequate response to conflicts like this.
Todėl 1999-ųjų Europos Vadovų Tarybos susitikimo Helsinkyje metu valstybės nusprendė, jog ES turi „gebėti veikti nepriklausomai, remdamasi patikimomis karinėmis pajėgomis“.
As a result, at the 1999 Helsinki Summit, Member States decided to establish “an independent capacity for action backed by credible military forces.”
Tačiau tikslas gebėti dislokuoti iki 60 tūkstančių kariškių vis dar nepasiektas.
However, the goal of having the capability to deploy up to 60,000 military personnel has not been reached.
Šiuo metu ES karinėms intervencijoms užsienyje panaudoja vadinamąsias „kovines grupes“, kurias sudaro nuo 30 iki 1500 karių.
At the present time, the EU intervenes externally through units known as “battle groups”, which are made up of between 30 to 1500 personnel.
Nuo 2003-iųjų ESGP taikoma ir civilinių, ir karinių krizių valdymui.
Since 2003, the ESDP has been in operation for both civilian and military crisis management.
Taip ES galėjo įvairiai įsikišti į įvykius Bosnijoje ir Hercegovinoje, Makedonijoje, Konge, Gruzijoje, Sudane, Irake, Indonezijoje, Palestinoje ir Gazoje, taip pat Ukrainos ir Moldovos pasienyje.
Thus the EU has been able to intervene in various ways in Bosnia-Herzegovina, Macedonia, the Congo, Georgia, Sudan, Iraq, Indonesia, in Palestine and Gaza and on the border between Ukraine and Moldova.
Kokios viso to priežastys?
The whys and wherefores
Vasario 23 d. parlamentinio nagrinėjimo metu ambasadorius Francas Kede (Franz Cede), kalbėdamas ES pirmininkaujančios Austrijos vardu, pažymėjo, jog ES veiksmai turi atitikti Jungtinių Tautų Chartiją.
As Ambassador Franz Cede, who spoke on behalf of the Austrian EU Presidency, said during the 23 February parliamentary hearing, EU action has to conform to the UN Charter.
Nors Chartija iš esmės draudžia naudoti karinę jėgą, ji pateisina karinius veiksmus kolektyvinės gynybos ir savigynos atvejais.
While the Charter bans the use of force in principle, it can be justified in cases of collective and self-defence.