natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europos Parlamentas ilgą laiką rėmė geresnių geležinkelių transporto paslaugų idėją, tikėdamasis paskatinti dalį kelių ir oro eismo krūvio perkelti geležinkelių transportui.
The European Parliament has long been a strong supporter of better rail services, hoping to encourage a shift of traffic away from road and air.
Dėl to sumažėtų spūstys keliuose ir padangėje, į atmosferą patektų mažiau teršalų.
This would relieve congestion on the roads and in the skies and reduce atmospheric pollution.
Pastaraisiais dešimtmečiais Europos geležinkeliai konkurencinėje kovoje nusileido kelių ir oro transportui, tačiau patirtis JAV, kur vėl atgijo krovinių gabenimas traukiniais, rodo, kad šią tendenciją galima sustabdyti.
Over recent decades Europe's railways have lost ground to road and air transport but evidence from the USA, where rail freight has undergone a resurgence, suggests this trend is reversible.
Vienas iš būdų paskatinti daugiau keleivių rinktis kelionę traukiniu – suteikti jiems garantiją dėl kompensacijų, paremtų aiškia nesudėtinga kompensacijos procedūra, jei jie negauna paslaugų, už kurias yra sumokėję.
One way of encouraging more travellers to choose the train is to guarantee them clear, simple compensation rates if they don't get the service they paid for.
Kai kurios ES valstybės narės jau turi kompensacijų schemas, tačiau, Europos Parlamento Transporto komiteto nuomone, ES mastu nustatyti minimalūs tarifai turėtų sudaryti sąlygas tinkamiau aptarnauti traukinių keleivius.
Some EU Member States already have compensation schemes but Parliament's Transport Committee believes EU-imposed minimum rates would lead to fairer treatment for rail travellers throughout Europe.
Vienas Transporto komiteto balsavimo rezultatų – geležinkelio bendrovės nebegalės primygtinai siūlyti sumokėti kompensaciją kuponais, skirtais būsimoms kelionėms traukiniu.
One result of the Transport Committee's vote is that rail companies will no longer be able to insist on paying compensation in the form of vouchers for further rail journeys.
Vietoj to keleiviai turės teisę už traukinių vėlavimą gauti tokias minimalias pinigines kompensacijas:
Instead, passengers will be entitled to the following minimum cash refunds if their train is late:
– 25 proc. bilieto kainos, jei traukinys pavėlavo ne mažiau kaip 60 minučių;
- 25% of the fare for a delay of 60 minutes or more;
– 50 proc., jei traukinys pavėlavo ne mažiau kaip 120 minučių;
- 50% for a delay of 120 minutes or more;
– 75 proc., jei traukinys pavėlavo ne mažiau kaip 180 minučių.
- 75% for a delay of 180 minutes and more.
Šios piniginės kompensacijos turėtų būti išmokėtos ne vėliau kaip per mėnesį nuo paraiškos pateikimo dienos.
These cash refunds should be paid within a month of the application being made.
EPN išreiškė nuomonę, kad metinių traukinių bilietų savininkams, kurie kenčia dėl pakartotinio traukinių vėlavimo arba neatvykimo, turėtų būti suteikta teisė reikalauti kompensacijų, pavyzdžiui, suteikiant nemokamų kelionių, sumažinant bilietų kainą arba prailginant bilieto galiojimą.
MEPs called for rail season ticket holders who suffer repeated delays or cancellations to be entitled to compensation in the form of free journeys, price reductions or an extension of their season ticket.
Šis ES teisės aktas dėl kompensacijų – tik dalis didesnio teisės aktų rinkinio, skirto kelionių traukiniais Europos Sąjungoje lygiui kelti.
This EU law on compensation for delays is just part of a wider package of legislation aimed at improving rail travel standards in the European Union.
Teisės aktų projektus rengia Europos Komisija, tačiau galutinį sprendimą dėl jų priims Europos Parlamentas.
The legislation is drafted by the European Commission but the Parliament will decide what shape the laws finally take.
Be to, tai jau trečiasis Europos Sąjungos teisės aktų, skirtų geležinkelio transportui, rinkinys.
Moreover, this is the European Union's third package of rail legislation.
Ankstesniuose rinkiniuose buvo apibrėžtos nuostatos dėl konkurencijos tarptautiniame ir šalių vidaus krovinių gabenimo traukiniais sektoriuje.
Earlier packages introduced competition into international and then domestic rail freight deliveries.
Juose taip pat buvo nustatytos bendros visai ES taisyklės dėl saugos ir techninių dalykų.
They also laid down standard EU-wide rules on safety and technical issues.
Tik trečiajame teisės aktų rinkinyje ES atkreipia dėmesį į keleivių aptarnavimą.
Only with the third package is the EU turning its attention to passenger services.
Be dalykų, susijusių su kompensacijomis dėl traukinių vėlavimo, trečiajame teisės aktų rinkinyje nustatyti terminai keleivių aptarnavimui liberalizuoti, siekiant sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai tarptautiniame keleivių gabenimo traukiniais sektoriuje (taip pat ir šalių vidaus sektoriuje, jei tam pritars Transporto komiteto nariai).
Apart from the question of compensation for delays, the third package deals with deadlines for the liberalisation of passenger services, the aim being to allow more competition on international passenger services (and on national networks too, if members of the Transport Committee get their way).
Kitos šio rinkinio dalys apima nuostatas dėl kompensacijų krovinius geležinkeliais gabenantiems klientams ir atestacijos sistemos, kurios tikslas – užtikrinti, kad traukinio įgula atitiktų minimalius profesinio parengimo, sveikatos ir kalbų mokėjimo reikalavimus.
Other parts cover compensation for freight customers and a system of certificates to ensure train crews meet minimum professional, medical and linguistic standards.
Užduotis: nustatyti apie 100 000 produktų ir jų poveikį
Mission: to identify nearly 100 000 products and their effects
Tai yra vienas iš didžiausių teisės aktų, su kokiu kada nors yra tekę susidurti Europos Parlamentui.
It is one of the largest legislative texts with which the European Parliament has ever been faced.
Parlamento nariai, kurie bendru sutarimu su ES ministrais turi priimti šį teisės aktą, išsakys savo nuomonę ateinantį rudenį, siekdami rasti pusiausvyrą tarp trijų ilgalaikio vystymosi ramsčių: ekonominio, socialinio ir aplinkos apsaugos.
MEPs, who must approve the text by common accord with European ministers, will debate it in the autumn with the aim of finding a satisfactory balance between the three pillars of sustainable development: the economy, society and the environment.
Jei Jūs esate vienas iš tų 5 milijonų europiečių, kurių darbas priklauso nuo chemijos sektoriaus, REACH nėra Jums paslaptis.
If you are one of the 5 million Europeans employed in the chemicals sector, you are no doubt already familiar with REACH.
Šis kodo pavadinimas yra akronimas, kuris šifruojamas taip: „Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals“.
The codename is nothing more than an acronym for ‘Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals’.
Siekiama nustatyti teisinę cheminių produktų registravimo, vertinimo ir leidimų suteikimo tvarką Europoje.
Its purpose is to establish a European regulatory framework for the registration, evaluation and authorisation of chemicals.
Dėl šio projekto sutariama tik vienu klausimu – tai sąlyginis jo reikalingumas.
The project has achieved consensus on one point only: that it is necessary.
Šiandien egzistuoja apie keturiasdešimt padrikų ir nebaigtų direktyvų, reglamentuojančių šį sektorių.
There are currently around 40 disparate and incomplete European directives governing the sector.
Nėra pakankamai informacijos apie didžiosios dalies iš 100 000 šiuo metu pramonėje naudojamų cheminių produktų poveikį aplinkai ir sveikatai.
Adequate information on the environmental and health impact of most of the 100 000 chemicals used in industry today is lacking.
REACH kelia tikslą sukurti bendrą, šiuo metu egzistuojančius teisės aktus sujungsiantį teisės aktą.
REACH takes up the challenge of setting a single regulatory framework that will do away with existing texts.
Originalus Europos Komisijos pasiūlymas parodo šio tikslo koncepcinį sudėtingumą: 137 straipsniai, 17 priedų, 1200 puslapių...
The European Commission’s original proposal, with its 137 articles, 17 annexes and 1200 pages, has already demonstrated the conceptual difficulty of the task.
Jau įvyko daug konsultacijų, kurios tęsiamos dar ir dabar.
Extensive consultation has been undertaken, and this is continuing.
Dėl klausimo apimties buvo konsultuotasi su daugeliu Parlamento komitetų, buvo organizuoti vieši klausymai, dalyvaujant pramonės atstovams, vartotojų ir aplinkos apsaugos organizacijoms.
Because of the breadth of the subject, several parliamentary committees have been consulted and hearings have been organised with representatives from industry, consumer organisations and environmental protection agencies.
Užkulisiuose nuolat vyksta diskusijos, kuriose lobistai deda didžiules pastangas.
There is constant discussion in the corridors of power, and lobbying is in full swing.
Šiame pirmajame teisėkūros proceso etape Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas turi pateikti pranešimą, dėl kurio savo nuomonę pareikš Asamblėja.
In the first stage of the legislative procedure, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety will present a report to be debated by Parliament.
Jį rengia italų kilmės socialistų frakcijos narys Guido Sacconi.
It will be drawn up by the Italian Socialist MEP Mr Guido Sacconi.
Per daug biurokratijos?
Too much bureaucracy?
Komisijos pasiūlyme numatoma visų cheminių medžiagų, kurių per metus ES pagaminama arba įvežama viena tona, o kartais ir daugiau, registracija.
The Commission’s proposal envisages the registration of every chemical produced or imported into the EU in quantities of one or more tonnes per year.
Galimas šių medžiagų poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai turės būti moksliškai ištirtas.
The potential impact of these substances on human health and the environment will have to be scientifically evaluated.
Naudoti pavojingiausias medžiagas bus leidžiama tik tuo atveju, jei bus įrodyta galimybė kontroliuoti riziką.
The most dangerous substances will be authorised only if the capacity to control the risks has been demonstrated.
Bus įkurta Europos cheminių medžiagų agentūra, kuri tvarkys duomenis, padės vertinti ir išduoti leidimus.
A European Chemicals Agency will be set up to process the data, take part in evaluations and grant authorisations.
Nelaukdami pozicijų, kurios bus priimtos ateinančiais mėnesiais Aplinkos komitete ir plenarinėje sesijoje, Parlamento nariai jau išreiškė rimtą susirūpinimą, kuris, žinoma, turės įtakos jų siūlomiems pakeitimams.
Without wishing to prejudge the positions that will be taken in the coming months in the Environment Committee and the plenary session of Parliament, it seems that MEPs are already expressing serious concerns that are sure to guide their amendments.
Dėl Komisijos pasirinkto kiekybinio kriterijaus (1 tona per metus) gali atsirasti daug nenaudingos biurokratijos sąlyginai nereikšmingiems produktams.
The criterion of quantity (1 tonne per year) chosen by the Commission is likely to produce a significant amount of unnecessary bureaucracy in the case of relatively harmless products.
Dalis Parlamento narių pageidauja kokybiškesnio ir labiau apibrėžto požiūrio, t. y., kad prioritetas būtų teikiamas pavojingesnėms medžiagoms.
Some MEPs are looking for an approach based more on quality, which prioritises the most dangerous substances.
Jie taip pat pageidauja, kad Suomijoje įsikūrusiai agentūrai būtų suteiktas svarbesnis vaidmuo.
They would also like to see the Agency, which will be based in Finland, given a more extensive role.
MVĮ, pakaitiniai produktai, ...
SMEs, substitute products, etc.
Didelį nerimą taip pat kelią šio projekto įtaka dideliam skaičiui mažų ir vidutinių įmonių, veikiančių šiame sektoriuje, nes joms gali tekti didelės išlaidos.
There is also a great deal of concern over the impact of these plans on the many small and medium-sized businesses operating in the sector, which could experience a dramatic rise in costs.
Nesenai Europos Komisijos užsakytas nepriklausomas tyrimas, kuris buvo viešai paskelbtas 2005 m. balandžio 27 d., žymiai sumažino baiminimąsi dėl delokalizacijos ir žymaus Europos cheminių produktų kainų augimo.
A recent independent study commissioned by the European Commission and published on 27 April 2005 did much to allay fears of a drive to relocate outside the EU and of a significant increase in the cost of European chemical products.
Tačiau vis tiek neramu, kad MVĮ, kurios užtikrinta daug darbo vietų, bus daug sunkiau įgyvendinti REACH nei didžiosioms tarptautinėms bendrovėms.
SMEs, which provide many jobs, will nevertheless have much more difficulty integrating REACH than the large multinationals.
Pagaliau aplinkos saugotojai ir toliau reikalaus, kad mažiau kenksmingų pakaitalų, jei jie egzistuoja, naudojimas būtų ne paprasčiausia galimybė, bet pareiga.
Finally, environmental protection organisations are continuing to push for the use of less harmful substitute products, where these exist, to be made compulsory rather than optional.
Europos Parlamento nariai vis dar gali siūlyti atidėti įstojimą į ES
Parliament and Romania and Bulgaria
Maždaug per šešis mėnesius Europos Parlamento nariai iš naujo nagrinės klausimą, ar Rumunija ir Bulgarija iš tiesų padarė viską, ką privalėjo padaryti prieš tapdamos pilnateisėmis Europos Sąjungos narėmis.
In about six months' time, MEPs will look again at the question of whether they have really done everything they need to do before becoming full members of the European Union.
Jeigu atsakymas bus neigiamas, Europos Parlamentas siūlys stojimą atidėti iki 2008 m.
If the answer is negative, Parliament will propose a delay until 2008.
Galutinį sprendimą priims ES vyriausybės.
The final decision is for the EU governments to take.
Rumunija ir Bulgarija nebuvo įtrauktos į 2004 m. gegužės mėn. į ES įstojusių valstybių grupę, nes netrukus paaiškėjo, kad joms reikia daugiau nei kitoms šalims padirbėti, kad atitiktų politinius ir ekonominius narystės ES reikalavimus.
Romania and Bulgaria were left out of the group of countries which joined the EU in May 2004, because it soon became clear that they needed to do more work than the others to meet the political and economic requirements posed by EU membership.
Valstybės narės turi būti pajėgios konkuruoti integruotoje ES rinkoje, o tai reiškia, kad jos turi turėti tinkamai veikiančią rinkos ekonomiką, kurios sąlygomis bendrovės gali išsilaikyti be finansinės valstybės paramos.
Member countries have to be able to compete on the EU integrated market, which means that they need to have a properly functioning market economy, where companies can stay alive without receiving money from the state.
Be to, jos turi būti iš tiesų demokratinės valstybės, kuriose reguliariai vyksta teisingi rinkimai, teisėjai ir policija dirba nešališkai ir veiksmingai, yra gerbiamos žmogaus ir mažumų teisės.
They also need to be a proper democracy, where fair elections are held regularly, judges and police are impartial and efficient and where human and minority rights are respected.
Abejonės dėl Rumunijos pasirengimo
Doubts about Romania's readiness
Ypač Rumunijai nelengva atitikti šiuos kriterijus.
Romania, in particular, has had problems fulfilling these criteria.
Vieni EP nariai norėjo balsuoti prieš šių šalių įstojimą, kiti norėjo atidėti balsavimą, palaukti ir stebėti tolesnę įvykių eigą.
Some of them wanted to vote against the entry of the two countries, while others wanted to postpone the vote in order to wait and see.
Dar kiti teigė, kad naujoji Rumunijos vyriausybė, pradėjusi darbą 2004 m. gruodžio mėn., daro sparčią ir svarią pažangą ir neturi būti baudžiama už ankstesnės vyriausybės aplaidumą.
And others again said that Romania's new government, which came into power in December 2004, was finally making some fast and solid progress and shouldn't be punished for the negligence of the old one.
Galiausiai buvo rastas kompromisas išreikalavus, kad ES vyriausybės suteiktų Parlamentui teisę vieneriems metams atidėti abiejų šalių įstojimą į ES, jei, Parlamento nuomone, tai bus būtina.
In the end, a compromise was found by forcing the EU governments to grant Parliament the right to ask for postponement of both countries' entry into the EU by one year if it considers that to be necessary.
Nuolaidos Parlamentui
Concessions to Parliament
Be to, šio proceso metu Parlamentui pavyko atgauti didelę sprendimo dėl Europos biudžeto teisių dalį.
In the process, Parliament also managed to wrench back an important part of its decision rights over the European budget.
Vadinamojoje Rumunijos ir Bulgarijos „Stojimo sutartyje“ ES vyriausybės nurodė, kiek pinigų ketinama panaudoti šioms dviem naujoms valstybėms narėms tam tikrose srityse nuo jų įstojimo iki 2009 m. ir net vėliau.
In the so-called "Accession Treaty" for Romania and Bulgaria, the EU governments had laid down how much money was going to be used for these two new member states in certain areas from the time of their entry until 2009 and even later.
Tai galėtų reikšti, kad Parlamentas nebeturi sprendimo teisės dėl šios ES biudžeto dalies.
This would have meant that Parliament no longer had a say over this part of the EU budget.
Iki paskutinės ES vyriausybių ir Parlamento derybų minutės nepavyko pasiekti susitarimo.
Negotiations between the EU governments and Parliament failed to produce an agreement until the very last moment.
Nuogąstaudamos, kad Parlamentas balsuos prieš Rumunijos ir Bulgarijos įstojimą, vyriausybės pažadėjo, kad po 2009 m., taigi vos po dvejų metų, EP nariams bus grąžintos šios teisės, o tai, kad šios sumos jau nustatytos, nereiškia, kad ateityje bus atitinkamai sumažintos ES lėšos.
Fearing that Parliament would vote against the entry of Romania and Bulgaria, the governments promised that after 2009, so after only two years, MEPs would have these rights back again and that the fact that these sums had already been fixed, would not mean that future EU budgets would be cut accordingly.
Parlamento stebėtojai
Parliament observers
Kaip ir per ankstesnius ES plėtros etapus, EP paragino Bulgarijos ir Rumunijos parlamentus atsiųsti „EP narius stebėtojus“, kurie galės susipažinti su EP darbo specifika.
As with previous enlargements, the European Parliament has invited the parliaments of Bulgaria and Romania to send "observer MEPs", who will be able to get acquainted with the specificities of European parliamentary work.
Jie gali dalyvauti visoje veikloje, bet negali balsuoti.
They can take part in all the activities but will not be able to vote.
Todėl rugsėjo 28 d. į Briuselį atvyks 35 Rumunijos ir 18 Bulgarijos parlamentų narių.
On 26 September, therefore, 35 MPs from Romania and 18 from Bulgaria will arrive in Brussels.
Tekstilė: Europos Parlamentas siūlo atkirtį kinų iššūkiui
Textiles: the European Parliament proposes a response to the Chinese challenge
Dar labiau sumažinti „nenormalaus“ kinų tekstilės importo kiekį į ES – toks Europos Parlamento šūkis buvo liepos mėnesį.
The EU should place further restrictions on ‘abnormal imports’ of Chinese textiles – that was the watchword in the European Parliament last July.
Marškinėlių ir kitų drabužių „Made in China“ banga į Europos rinką nuo 2005 metų pradžios reikalauja reakcijos.
The massive influx of T-shirts and other items of clothing ‘Made in China’ onto the European market since the beginning of 2005 calls for a reaction.
Tačiau Parlamento nariai ragina ES tai vertinti kaip iššūkį, o ne kaip pavojų.
MEPs are proposing that the EU regard this as a challenge rather than a danger.
Jei yra laikomasi prekybos ir socialinių normų, Europa turi pakankamai svertų duoti atsaką konkurencijai.
As long as trading rules and equitable social standards are observed, Europe has sufficient assets to face the competition.
Iš tiesų šios produkcijos importas, palyginti su 2004 m. tuo pačiu laikotarpiu, šiemet išaugo 57 kartus, o kiniškų marškinėlių Europos parduotuvėse padaugėjo 187 proc.
Indeed, imports of these products were 57 times higher than in the same period in 2004, while the number of Chinese T-shirts in European shops increased by 187%.
Šie skaičiai, paskelbti prieš referendumus Prancūzijoje ir Olandijoje, sukėlė diskusiją dėl Konstitucijos ir kai kam parodė ES nesugebėjimą ginti darbo vietas tekstilės ir aprangos sektoriuje.
These figures, published ahead of the referendums in France and the Netherlands, inflamed the constitutional debate and, in the opinion of some people, demonstrated the EU’s inability to defend jobs in the textiles and clothing sectors.
Tekstilė ir apranga – pagrindinis Sąjungos sektorius
Textiles and clothing constitute a key sector for the EU
Norėdama reaguoti į šią situaciją, Europos Komisija birželio 10 d. visų valstybių narių vardu pasirašė su Kinija susitarimą, kuris leis kontroliuoti ir riboti kai kurios kinų tekstilės importą į ES iki 2008 metų pabaigos.
It was in order to deal with this situation that the European Commission, on behalf of all the Member States, concluded an agreement with China on 10 June, which will allow it to monitor and limit imports of certain Chinese textiles until the end of 2008.
Ši tvarka įsigaliojo prieš pat galutinę datą, kurią Pekinui buvo nustačiusi Europos Komisija.
This arrangement was made shortly before the expiry of the date of the European Commission’s ultimatum to Beijing.
Jei susitarimas nebūtų buvęs sudarytas, ES buvo pasirengusi taikyti apsauginį straipsnį, kuris, esant teigiamai Pasaulinės prekybos organizacijos (PPO) nuomonei, suteiktų teisę riboti importą ir taip apsaugoti savo rinką.
Had an agreement not been reached, the EU was prepared to use the safeguard clause which, subject to approval from the World Trade Organisation (WTO), gives it the right to limit imports and thereby protect its market.
Tačiau Parlamentas norėtų žengti toliau, nei numato susitarimas, pasirašytas Kinijos prekybos ministro Bo Xilai ir Europos Komisijos prekybos komisaro Peter Mandelson.
But Parliament would like to go beyond the terms of the agreement, signed by the Chinese Minister of Commerce, Bo Xilai and the European Commissioner for Trade, Peter Mandelson.
Parlamento narių nuomone, susitarimu kiniškų produktų importas turėtų būti ribojamas labiau.
According to MEPs, the agreement should limit importation of other Chinese products.
Iš tikrųjų Europos tekstilės pramonė yra pagrindinis Sąjungos sektorius, kadangi jis atstovauja 180 000 Europos įmonių, kurių diduma yra mažos ir vidutinės.
The European textiles sector is a key area for the EU, representing approximately 180 000 European businesses, many of which are small and medium-sized enterprises.
Po 10 naujų valstybių narių prisijungimo 2004 metais šiame sektoriuje dirbo apie 2,7 mln. žmonių, tarp kurių daug moterų.
Following the accession of 10 new Member States to the EU in 2004, this sector employs almost 2.7 million people, many of whom are women.
Kinijos įstojimas į PPO 2002 metais ir tekstilės produkcijos kvotų, kurios užtikrino nacionalinių rinkų apsaugą nuo 1974 m. iki 2005 m., pabaiga išprovokavo kinų tekstilės produktų antplūdį.
China’s accession to the WTO in 2002 and the end of the quotas on textile products, which provided protection for national markets between 1974 and 2005, led to a massive influx of Chinese textile products.
Tačiau problemos prasidėjo anksčiau, kadangi nuo 1990 m. iki 2001 m. šis sektorius Europos Sąjungoje prarado apie 850 000 darbo vietų ir tūkstančius įmonių.
But the problems predate that, since this sector lost almost 850 000 jobs and thousands of businesses in the European Union between 1990 and 2001.
Labiau iššūkis nei pavojus
More of a challenge than a danger
Negali būti nė kalbos apie apsauginių normų įvedimą ar kvotų atkūrimą.
However, this is not to suggest that protectionist rules should be reintroduced and quotas re-established.
Parlamento nariai šią situaciją labiau linkę vertinti kaip iššūkį, o ne kaip grėsmę.
MEPs would prefer to treat this situation as a challenge rather than a threat.
Rinka turi likti laisva ir konkurencinga, tačiau konkurencija turi būti sąžininga.
The market must remain free and competitive, but competition must be fair.
Deja, šiandien taip nėra.
But this is not the case today.
Pirma, sunku konkuruoti su rinka, kuri, kaip Kinijos rinka, nėra laisva.
Firstly, it is difficult to compete with a market such as China, which is not free.