natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Susitarimu mėginama išspręsti teisminį ginčą, kurį pradėjo JAV autoriai ir leidėjai prieš „Google“, pateikę kolektyvinį ieškinį ir pareiškę, kad „Google“ pažeidė autorių teises skaitmenindama jų knygas ir pateikdama jų ištraukas paieškos sistemoje „Google Book Search“.
The agreement attempts to settle a lawsuit brought, as a class action, by US authors and publishers against Google, claiming that Google infringed their copyright by digitising their books and making parts of them available through Google Book Search.
Laukiama, kada JAV teismai patvirtins susitarimą, ir tikimasi, kad atitinkamas teismas paskelbs savo sprendimą 2009 m. spalio mėn.;
The settlement awaits the approval of US courts and the relevant court is expected to hand down its decision in October 2009;
2008 m. lapkričio mėn.
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
2009 m. rugsėjo 7 d. už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą atsakinga Komisijos narė Viviane Reding ir už vidaus rinką ir paslaugas atsakingas Komisijos narys Charlie McCreevy paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame aptariamos knygų skaitmeninimo Europoje kultūrinės ir ekonominės išdavos ir pabrėžiamas poreikis pritaikyti Europos autorių teisių įstatymus prie skaitmeninių technologijų epochos;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Koks Komisijos požiūris į projektą „Google Book Search“ ir jo poveikį knygų skaitmeninimui Europoje ir suinteresuotų asmenų teisėms?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija šiuo klausimu?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Ar Komisija laikosi nuomonės, kad reikia koreguoti Europos Sąjungos autorių teisių įstatymus?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0102/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
S-D vardu,
, on behalf of the S-D Group,
Tema: Vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams ir socialinis sąlygiškumas
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Dėl finansų krizės kai kurios valstybės narės buvo priverstos pasinaudoti ES (2002 m. vasario 18 d.
Due to the financial crisis some Member States have had to resort to the assistance of the EU (Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002) and international institutions (International Monetary Fund).
Ar Komisija ėmėsi kokių nors priemonių, kad užtikrintų, jog finansine pagalba būtų remiami socialiniu požiūriu suderinti ir su ES socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties procesu derantys veiksmai?
Has the Commission introduced any measures to ensure that financial assistance supports actions that are socially balanced and take into account the EU Social Protection and Social Inclusion Process?
Ar Komisija svarstė galimybę imtis veiksmų, kad užtikrintų, jog socialinis sąlygiškumas taptų neatskiriama bet kokių būsimų susitarimų dėl EB finansinės pagalbos dalimi?
Has the Commission considered taking action in order to ensure that social conditionality becomes an integral part of any future agreements on financial assistance from the EC?
OL L 53, 2002.2.23, p.
OJ L 53, 23.2.2002, p.
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0103/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Tema: Taikos ir bendradarbiavimo stiprinimas palaikant santykius su Baltarusija ir Rusija
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
Rugsėjo 29 d. netoli ES sienos baigėsi didžiausios per pastaruosius metus Rusijos ir Baltarusijos karinės pratybos.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
Būtina Europos Sąjungos reakcija į šiuos veiksmus, nes tai neatsiejamai susiję su valstybių narių saugumu ir nuoseklia ES Rytų politika.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Rugsėjo mėnesį vykusių pratybų, pavadintų „Vakarai 2009“, scenarijai buvo itin stulbinami ir mums derėtų pareikšti dėl jų protestą.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Be kita ko, pratybos buvo paremtos iš ES teritorijos vykdomo Baltarusijos užpuolimo prielaida.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Esame taip pat susirūpinę dėl to, kad pirmojoje rugsėjo mėnesio pratybų dalyje, vykusioje Baltijos jūros baseine, buvo pirmą kartą mokomasi ginti „Šiaurės srauto“ dujotiekį.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Šis pratybų scenarijus gali būti vertinamas kaip Rusijos Federacijos vykdomos didesnės Baltijos jūros regiono militarizacijos įžanga.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
Tai neabejotinai sukels abejonių dėl „neutralių vandenų“ neutralumo ir visame regione iškels saugumo klausimų bei sutrikdys normalius ES valstybių ryšius Baltijos jūros regione.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Nuostabą kelia Baltarusijos politinis vaidmuo šiose pratybose.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Pagal Rytų kaimynystės programą, kurioje nusprendė dalyvauti Baltarusijos vyriausybė, numatoma plėtoti bendradarbiavimą, paremtą abipuse gera valia ir taikingumu.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Žinoma, tikimės, kad Baltarusijos vyriausybė žvelgs į mus kaip į patikimus partnerius, o ne kaip į priešus.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Europos Sąjungos politika skaidri ir nuspėjama.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
To paties tikimės ir iš Baltarusijos.
We expect the same from Belarus.
Tik tokiu atveju galima Rytų partnerystės programos sėkmė.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
Baltarusijos dalyvavimas Rytų partnerystės programoje nesuderinamas su šios šalies vyriausybės vykdomomis pratybomis, kurių pagrindinė prielaida yra gynyba nuo užpuolimo iš ES teritorijos.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Vertėtų pridurti, kad pratybos buvo vykdomos bendradarbiaujant su valstybe, kuri naudojasi „gynybos“ pretekstu, kad galėtų užpulti savo kaimynines šalis.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
Dabartinėmis aplinkybėmis, siekiant gerų Europos Sąjungos ir Baltarusijos santykių, Rytų kaimynystės programos perspektyvumo bei ES Rytų politikos patikimumo ir nuoseklumo, ES atstovų reakcija į Baltarusijos vyriausybės veiksmus turėtų būti akivaizdi.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Atsižvelgdami į pateiktus argumentus, prašome Tarybos nurodyti, ar Europos Sąjunga reagavo į Rusijos ir Baltarusijos karines pratybas, kurių metu viena ar dvi ES valstybės narės buvo suvokiamos kaip agresorės, o jei reagavo, tai kaip.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Council to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which one or two EU Member States are perceived as aggressors.
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0104/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0104/09
Atsižvelgdami į pateiktus argumentus, prašome Komisijos nurodyti, ar Europos Sąjunga reagavo į Rusijos ir Baltarusijos karines pratybas, kurių metu kai kurios ES valstybės narės buvo suvokiamos kaip agresorės, o jei reagavo, tai kaip.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Commission to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which certain EU Member States are perceived as aggressors.
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0105/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0105/09
Teisės reikalų komiteto vardu,
, on behalf of the Committee on Legal Affairs ,
Kokių konkrečių veiksmų per ateinančius penkerius metus imsis Taryba formuodama savo požiūrį į Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę piliečiams ir atsižvelgdama į tai, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Sąjunga daugeliu atveju veiks pagal įprastą teisėkūros procedūrą?
What concrete action will the Council take in framing its approach to the area of freedom, security and justice for the next five years, taking account of the fact that upon the entry into force of the Treaty of Lisbon the Union will act in the majority of cases under the ordinary legislative procedure?
Kokių veiksmų ji imsis, ypač siekdama atnaujinti ir pritaikyti acquis prie naujos padėties institucijų aspektu?
What course of action does it intend to take in particular in order to update and adapt the acquis in conformity with the new institutional situation?
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0106/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/09
Ar pasiūlymuose, kuriuos Komisija teiks siekdama suderinti Bendrijos acquis pagal Lisabonos sutarties nuostatas, bus numatyta galimybė Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams dalyvauti remiantis procedūriniu ir turinio požūriais persvarstytais pasiūlymais?
When the Commission presents its proposals to bring the acquis into line with the Treaty of Lisbon, will they be such as to enable the European Parliament and national parliaments to participate on the basis of proposals which have been revised both as to the procedure and the substance?
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0107/09/patikr.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/09/rev.1
Tema: Direktyvos 2006/123/EB įgyvendinimas
Subject: Implementation of Directive 2006/123/EC
Atitinkamai įgyvendinus Direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje (Direktyva 2006/123/EB ), verslo įmonės galės pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamais privalumais, vartotojai bus saugomi ir veiks socialinės apsaugos garantijos.
Proper implementation of the Directive on Services in the Internal Market (Directive 2006/123/EC ) will enable businesses to exploit the advantages of the single market, consumers to be protected and social safeguards to be put in place.
Pagal šią direktyvą suderinama nacionalinių valdžios institucijų veikla, bus steigiamos paprastesnės, greitesnės ir piliečiams priimtinesnės procedūros, bus skatinama konkurencija bendrojoje rinkoje.
The directive will streamline national administrations, introduce simpler, quicker and more user-friendly procedures and drive competition in the single market.
Du esminiai Paslaugų direktyvos aspektai– tai valstybių narių įpareigojimas patikrinti jų nacionalinius teisės aktus, įskaitant abipusio vertinimo procesą, ir nuostata dėl kontaktinių punktų, veikiančių pagal vieno langelio principą visose valstybėse narėse.
Two of the most important aspects provided for in the Services Directive are the screening of national legislation by the Member States, including the mutual evaluation process, and the establishment of points of single contact in all the Member States.
Ar Taryba galėtų informuoti apie tai
Can the Council indicate:
ar valstybės narės atliko teisėkūros patikros procesą ir kaip tai padėjo veiksmingai perkelti Paslaugų direktyvą?
Whether the Member States have completed the legislative screening process, and the extent to which this has contributed to the effective transposition of the Services Directive;
kiek valstybių narių turės veikiančius kontaktinius punktus iki galutinio perkėlimo termino, ar šie kontaktiniai punktai siūlys efektyvią prieigą prie verslo įmonių steigimo procedūrų, įskaitant informaciją apie socialines teises, darbuotojų teises ir reikalavimus?
How many Member States will have an operational point of single contact by the transposition deadline, and whether these points of contact will offer effective access to business start-up procedures, including information about social requirements and workers’ rights.
Ar Taryba galėtų pateikti įvertinimą, atsižvelgiant į atsakymus į minėtuosius klausimus:
In light of its answers to the above, can the Council state its views on the following questions:
ar visoms valstybėms narėms pavyks perkelti Direktyvą iki 2009 m. gruodžio 28 d.?
Will all the Member States meet the transposition deadline of 28 December 2009?
su kokiomis pagrindinėmis problemomis, ypač susijusiomis su socialinėmis paslaugomis, susidūrė valstybės narės perkeldamos šią Direktyvą?
What have been the biggest challenges faced by the Member States in transposing the Directive, particularly in relation to social services?
kaip buvo įtraukiamos suinteresuotosios šalys?
How have the interested stakeholders been involved?
OL L 376, 2006.12.27, p.
OJ L 376, 27.12.2006, p.
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0108/09/patikr.2
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0108/09/rev.2
Tema: Direktyvos 2005/36/EC įgyvendinimas
Subject: Implementation of Directive 2005/36/EC
Laisvas ES specialistų judėjimas būtinas, kad gerai veiktų vidaus rinka, kadangi juo skatinamas ES konkurencingumas ir tuo pačiu metu tobulinami profesiniai ir asmeniniai šių specialistų įgūdžiai.
Free movement of EU professionals is essential to a well-functioning internal market, enhancing the EU’s competitiveness as well as the personal and professional experience of the individuals concerned.
Taigi abipusis profesinės kvalifikacijos pripažinimas, kuris reglamentuojamas Direktyvoje 2005/36/EB , turėtų būti žingsnis šia kryptimi.
Mutual recognition of professional qualifications, as regulated by Directive 2005/36/EC , should be a step forward in this respect.
Tačiau visos valstybės narės nesugebėjo perkelti Direktyvos 2005/36/EB į nacionalinę teisę iki nustatyto termino – 2007 m. spalio 20 d.
However, none of the Member States met the deadline of 20 October 2007 for transposing Directive 2005/36/EC.
Nuo to laiko ne visos valstybės narės perkėlė Direktyvą į nacionalinę teisę, ir vis dar nagrinėjamos kelios bylos dėl pažeidimų.
Not all of the Member States have since transposed the directive, and some infringements are still ongoing.
Kokių pagrindinių problemų dažniausiai turi valstybės narės, perkeldamos Direktyvą 2005/36/EB?
What are the main problems faced by the Member States in transposing Directive 2005/36/EC?
Kokios profesijos atstovai dažniausiai susiduria su problemomis?
Which are the main professions concerned?
Ar Komisija pripažįsta, kad turi būti skatinamas laisvas ES specialistų judėjimas?
Does the Commission acknowledge that improvements are needed in order to ensure free movement of EU professionals?
Ką jie ketina padaryti, kad sistema būtų lengviau prieinama, ir kaip Komisija siekia užtikrinti, kad vis daugiau naujų profesijų būtų pripažįstama visoje ES?
What are its plans with a view to making the system more accessible, and how does it intend to ensure mutual recognition of a growing number of new professions across the EU?
Kokios pagrindinės kliūtys nurodytos SOLVIT?
What substantial obstacles has SOLVIT identified?
Ar valstybės narės veiksmingai ir tinkamai naudojasi priemonėmis, reikalingomis norint efektyviai įgyvendinti abipusį profesinės kvalifikacijos pripažinimą, pvz., nacionaliniais informacijos centrais ir vidaus rinkos informavimo priemone (IMI)?
Are the necessary tools for giving full effect to the mutual recognition of professional qualifications, such as the network of national contact points and the Internal Market Information system (IMI), being used effectively and appropriately by all the Member States?
Jei ne, kaip būtų galima jas patobulinti?
If not, how can they be improved?
Ar Komisija galėtų pristatyti Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo padėties apžvalgą ir pateikti pasiūlymų dėl reformos, jei prireiktų jų ateityje?
Can the Commission outline its timetable for monitoring the implementation of Directive 2005/36/EC and of any future reforms that may be needed?
OL L 255, 2005.9.30, p.
OJ L 255, 30.9.2005, p.
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0109/09/patikr.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0109/09/rev.1
PPE vardu
, on behalf of the PPE Group
Tema: Mėsos importas iš trečiųjų šalių
Subject: Meat imports from non-Community countries
Po Maisto ir veterinarijos tarnybos (MVT) 2009 m. sausio 20 d. – vasario 2 d.
The Food and Veterinary Office (FVO) carried out inspections in Brazil between 20 January and 2 February 2009 to check that Brazilian exports comply with Community standards.
Brazilijoje atliktų patikrinimų, kuriais buvo siekiama išsiaiškinti, ar Brazilijos eksportas nepažeidžia Bendrijos normų, nustatyta, kad pagal Bendrijos kontrolės įstaigos paskelbtą pranešimą kai kurios sertifikavimo įstaigos neatitiko reikiamų standartų.
From the report published subsequently by the FVO, it would seem that some certification bodies do not meet the standards required.
Kadangi MVT rado pažeidimų, ar galės Europos Komisija užtikrinti, kad 1500 Brazilijos įmonių, kurioms buvo leista eksportuoti į ES, atitinka Bendrijos reikalavimus?
In view of the irregularities found by the FVO, can the Commission guarantee that the 1500 Brazilian holdings authorised to export to the EU meet the Community’s requirements?
Iš MVT paskelbto pranešimo aiškiai matyti, kad esama rimtų Brazilijos įmonių taikomos atsekamumo sistemos trūkumų, ypač susijusių su gyvulių identifikavimu ir duomenų bazėmis.
The FVO’s report also revealed serious deficiencies in the traceability system run by the Brazilian holdings, especially with regard to animal identification and databases.
Kaip, atsižvelgiant į patikrinimo rezultatus, būtų galima Europos vartotojui garantuoti, kad visa iš Brazilijos atvežta mėsa atitinka ES maisto saugos reikalavimus?
In light of the inspection results, what guarantees can European consumers be given that all meat from Brazil meets the EU’s food safety requirements?
MVT taip pat nustatė, kad daugelis Europoje tranzitu siunčiamų siuntų buvo gabenamos be oficialių sertifikatų.
The FVO also found that a large number of consignments in transit through the EU did not have official certificates.
Be to, siunčiama mėsa buvo nepakankamai brandinta, ir 50 proc. konkrečios rūšies gyvulių auginta zonose, kurioms ES nėra suteikusi leidimo.
Furthermore, the meat in these consignments had not undergone sufficient maturation and 50% of the animals concerned came from an area that was not approved by the EU.
Ar pasienio kontrolės postuose vykdoma tikra produktų iš trečiųjų šalių kontrolė, ar kontroliuojami tik dokumentai?
Do the border inspection posts actually check products from non-Community countries or do they only check the accompanying documents?
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0110/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0110/09
Tema: Mažumų kalbos vartojimas - bendro Europos kultūros paveldo dalis
Subject: Language use by minorities as part of the common European cultural heritage
Regioninių ir tautinių mažumų kalbos yra labai svarbus kultūrinis turtas ir bendras Europos kultūros paveldas.
Regional and national minority languages are a major cultural treasure and common European cultural heritage.
Todėl reikėtų nuolat ir visais lygmenimis didinti paramą joms.
Support to foster them should be improved constantly and at every level.
Teisės aktuose turėtų būti į tai atsižvelgta ir užtikrinta tautinių mažumų kalbų apsauga ir skatinimas, tuo pat metu skatinant ir valstybinės kalbos vartojimą.
Legislation needs to take account of and ensure protection and promotion of the national minority languages while promoting the state language.
Pakeistas įstatymas riboja kitų kalbų, išskyrus slovakų, vartojimą ir įveda didesnes nei 5000 eurų baudas, pavyzdžiui, už gimtosios mažumų kalbos vartojimą ar už netinkamą valstybinės kalbos vartojimą.
The amended law restricts the use of languages other than Slovak and introduces fines of up to 5 000 euros for using e.g. the mother tongue of minorities or using the state language incorrectly.
Įstatymu, praplečiant valstybinės kalbos vartojimą viešųjų ryšių srityse, pavyzdžiui, telekomunikacijų, transporto paslaugų srityse, ir net bendraujant su sveikatos paslaugų teikėjais, yra užkertamas kelias pagrindinių žodžio laisvės principų įgyvendinimui, pažeidžiama teisė nebūti diskriminuojamam naudojantis prekėmis ir paslaugomis.
The law interferes with the implementation of the basic principles of freedom of expression and interferes with the right not to be discriminated against in access to goods and services by widening the scope of using the state language to public communication, e.g. in telecommunication, transport services, even in communication in health services.
Įstatymo nuostata, pagal kurią Slovakijos Respublikos kultūros ministerijos patvirtinti tekstai slovakų kalba turi būti privalomai naudojami ant paminklų, atminimo lentų ir memorialų, yra taikoma atgaline tvarka ir neribojant laikotarpių.
A provision making the use of Slovak texts that have to be approved by the Ministry of Culture of the SR obligatory on monuments, memorial plaques and memorials is retroactive and without time limit.
Dėl įstatymo nuostatų, kuriose matomi skirtumai tarp čekų kalbos ir kitų mažumų kalbų vartojimo, gali būti diskriminuojamos mažumų kalbos, o tai pažeidžia nediskriminavimo, pagarbos kalbų įvairovei ir mažumų kalbų skatinimo principus.
The provisions of the Law which distinguish between using the Czech language and the other minority languages could lead to discrimination between minority languages, thus contravening European principles of non-discrimination, respect for linguistic diversity and promotion of minority languages.
Ar Komisija nemano, kad tokie teisės aktai yra nesuderinami su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, kurios puoselėjamos tarptautinėse ir Europos konvencijose, taip pat ir su Europos Sąjungos kovos su diskriminacija įstatymais ir politika?
Does the Commission not think that such legislation is incompatible with human rights and fundamental freedoms as enshrined in international and European conventions, and that it is incompatible with EU law and policies on anti-discrimination?
Ką ketina daryti Komisija, siekdama išsaugoti diskriminacijos draudimo principą, kaip nustatyta Direktyvoje 2000/43/EB ?
How will the Commission act to safeguard the principle of prohibiting discrimination, as laid down in Directive 2000/43/EC ?
Ar Komisija sutinka su tuo, kad kalbinė įvairovė yra siektinas dalykas bet kuriai pliuralistinei visuomenei ne tik kultūriniu, bet ir ekonominiu požiūriu, kaip prielaida laisvam darbuotojų judėjimui?
Does the Commission agree that linguistic diversity is desirable for any pluralistic society, not only from a cultural but also from an economic point of view as a precondition for the free movement of workers?
Ką ketina daryti Europos Komisija, kad tautinių mažumų atstovai Europos Sąjungoje nesijaustų diskriminuojami dėl to, kad savo šalyje vartoja gimtąją kalbą?
What does the European Commission intend to do to ensure that members of national minorities do not feel discriminated against using their mother tongue in their own country within the European Union?
KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0111/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0111/09