natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jeigu institucijoms nepavyks susitarti iki 2006 m. pabaigos, tai dėl šių dviejų nuomonių 2007 m., kai bus baigęsis dabartinės finansinės perspektyvos galiojimo laikas, bus sprendžiama taip: dabartinis tarpinstitucinis susitarimas pratęsiamas (dabartinė finansinės perspektyvos struktūra išlaikoma, o aukščiausios ribos skaičiuojamos pagal 2006 m. sumas) arba tarpinstitucinis susitarimas nutraukiamas, tada bus grįžtama prie kasmetinės biudžeto procedūros nuostatų, numatytų Sutartyje (žr. dažniausiai užduodamus klausimus).
If the EU institutions do not manage to strike a deal by the end of 2006, two options are possible from 2007, after the current Financial Perspective expires: either the existing Interinstitutional Agreement is prolonged (preserving the structure of the current Financial Perspective, with the ceilings being calculated on the basis of the 2006 figures); or the Interinstitutional Agreement is abrogated, in which case the EU reverts to the Treaty provisions for the annual budget procedure (see Frequently Asked Questions).
R. Böge pranešimo išvados
The proposals of the Böge report
Komisijos pasiūlyme numatyta 1,14 % (943 milijardai eurų) mokėjimų asignavimų ir 1,24 % (1,022 milijardai eurų) įsipareigojimų asignavimų.
The Commission is proposing payments of 1.14% (€943bn) and commitments of 1.24% (€1 022bn).
Laikinasis EP komitetas
The temporary committee:
siūlo sukurti tam tikrą skaičių rezervų ne finansinėje sistemoje, kad būtų galima:
is proposing that a number of reserves be established outside the Financial Perspective in order to:
reaguoti į netikėtas arba į sunkiai iš anksto planuojamas situacijas (sanglauda, neatidėliotina pagalba, Solidarumo fondas, Garantijų fondas);
cope with contingencies or situations that are difficult to anticipate (cohesion, emergency aid, solidarity fund, guarantee fund),
palengvinti ES ekonominį prisitaikymą konkurencingumo srityje.
assist the EU to make economic adjustments designed to boost competitiveness.
Šios strategijos tikslas yra lankstesnė ES veikla.
The aim of the strategy is to help the EU operate more flexibly.
Iš tiesų esant sunkiai valstybių narių biudžeto padėčiai parlamentinio komiteto požiūris atrodo realus.
Against a background of national budgetary constraints, the temporary committee has sought to be realistic.
Jis planuoja tai, ką tikrai būtina padaryti, ir siūlo poziciją, kuri leistų reaguoti į skubias situacijas, ar tai būtų humanitariniai, ar ekonominiai, ar socialiniai klausimai, ir efektyviau veikti Lisabonos strategijos srityje.
It has programmed only the budgetary areas which really need to be programmed, and has tried to enable the EU to respond when necessary to humanitarian, economic or social emergencies and take more effective action to boost the Lisbon strategy.
Konkurencingumas ir sanglauda, skatinantys augimą ir užimtumą.
Heading 1: Competitiveness and cohesion to boost growth and employment
Laikinojo komiteto siūloma bendra dotacijų suma – 456 milijardai eurų.
Total funding proposed by the temporary committee: €459bn
Pagrindinės politikos sritys
Main policies
Europiniai tinklai
Trans-European networks
Švietimas ir profesinis mokymas
Education and training
Socialinė politika
Social policy
- Bendradarbiavimas abipus sienos
Cross-border cooperation
Apie socialinės politikos darbotvarkę EP nariai mano, kad būtina padidinti 200 milijonais eurų (palyginti su Europos Komisijos pasiūlymais), norint pasiekti Lisabonos tikslus ir skatinti užimtumą.
And they want a €200m increase for the social policy agenda (over and above what the Commission has proposed), mainly to help achieve the Lisbon objectives and stimulate employment.
Todėl EP nariai pabrėžia, kad antrojo skyriaus ramsčio asignavimai, skirti sanglaudos politikai, būtų „ naudojami tik šiam tikslui “, kad būtų palaikomas augimas, užimtumas ir tvari plėtra, kad būtų sumažinti skirtumai tarp skirtingų ES regionų.
MEPs are therefore urging that cohesion funding be ‘ used exclusively for that purpose ’ in order to support growth, employment and sustainable development and above all to reduce disparities between EU regions.
Parlamentinis komitetas mano, kad šios srities finansavimas turi siekti 0,41 % ES BNP ir kad naujosios ES valstybės narės turėtų gauti iki 4 % savo BNP su šiomis politikos sritimis susijusiems projektams finansuoti.
The temporary committee argues that financing in this area should total 0.41% of EU GNI and that the new Member States should be allowed to use up to 4% of their GNI for projects in those policy areas.
Pagrindinės politikos sritys
Agricultural market support & direct payments
Žemės ūkio išlaidos
Rural development
EP nariai mano, kad būsimos finansinės perspektyvos antroje antraštinėje dalyje Europos Komisijos numatyta suma Kaimo plėtros fondui yra ypač maža – tiesiog visiškai minimali.
Within heading 2 of the Financial Perspective, MEPs regard the sums earmarked for the Rural Development Fund by the Commission as very low – in fact as a bare minimum.
Jie mano, kad reikia atsižvelgti į problemas, būdingas kaimo teritorijoms, remti įmones, kurios padeda įvairinti ekonominę veiklą.
They believe the problems of rural areas can in part be addressed by supporting businesses that help diversify the economy.
Parlamentinis komitetas taip pat siūlo skirti 21 milijardą eurų programai „Natura 2000“ (biologinė įvairovė ir natūralių buveinių apsauga).
And they propose allocating €21bn to Natura 2000 (a programme for the biodiversity and protection of natural habitats).
Priešindamiesi bet kokiam bendrosios žemės ūkio politikos nacionalizavimui, EP nariai numato galimybę palaipsniui įvesti bendrą žemės ūkio išlaidų finansavimą pagal ES-15, jeigu poreikiai viršys turimas lėšas po Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo, numatomo 2007 m. sausio 1 d.
MEPs are opposed to renationalising the Common Agricultural Policy but back the phasing-in of cofinancing for agricultural expenditure within the EU-15 if needs outstrip the resources available after the accession of Bulgaria and Romania (scheduled for 1 January 2007).
Nereikia pamiršti, kad ES valstybių ir vyriausybių vadovai 2002 m. spalio mėnesį susitarė nustatyti žemės ūkio išlaidų viršutinę ribą – 293 milijardus eurų.
It should be remembered that the heads of state and government agreed in October 2002 to set the ceiling for agriculture expenditure at €293bn.
Laikinojo komiteto siūloma bendra dotacijų suma – 19,4 milijardai eurų.
Total funding proposed by the temporary committee: €19.4bn
Prieglobstis ir imigracija
Asylum and immigration
Išorės sienos
External borders
Teisingumas ir pagrindinės teisės
Justice and fundamental rights
Sveikata ir vartotojų apsauga
Health and consumer protection
Kultūra ir jaunimas
Culture and youth
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimas yra vienas iš naujos finansinės programos prioritetų.
The area of freedom, security and justice is a priority of the new financial planning arrangements.
Todėl laikinasis komitetas mano, kad padidinimas 1 milijardu eurų, palyginti su Europos Komisijos pasiūlymu, yra „ būtinas šios srities tikslams pasiekti “, numatant „ pakankamą atsargą “ nenumatytiems atvejams.
The temporary committee believes that a €1bn increase above what the Commission has proposed is ‘ necessary in order to attain its goals ’, while making provision for a ‘ sufficient margin ’ for unforeseen needs.
Taip pat daugiau lėšų turi būti skirta Europolui (Europos policijos biurui) ir Eurojustui (Europos prokuratūros biurui), kadangi kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu yra prioritetas.
Europol (the European Police Office) and Eurojust (an embryonic European public prosecutor’s office) ought to receive increased funding as the fight against organised crime and terrorism is now a priority.
Siūloma didinti asignavimus jaunimo ir kultūros programoms.
Other funding increases are proposed for youth and culture programmes.
Laikinojo komiteto siūloma bendra dotacijų suma – 70,6 milijardai eurų.
Total funding proposed by the temporary committee: €70.6bn
ES kaimynystė
Neighbourhood policy of the EU
Humanitarinė pagalba
Humanitarian aid
Vystymąsi skatinantis ir ekonominis bendradarbiavimas
Development and economic cooperation
EP nariai reikalauja, kad šiai antraštinei daliai, kuri 2000–2006 m. buvo nepakankamai finansuojama, būtų suteikta daugiau lankstumo (žr. toliau), kad būtų patenkinti nauji poreikiai, taip pat reikalauja pakankamo esminių sričių, pavyzdžiui, kaimynystės politikos, finansavimo.
For this heading, which was underfunded in 2000-2006, MEPs are calling for more flexibility (see below) to meet new needs and for adequate funding for key areas such as the new neighbourhood policy.
Todėl ES turėtų stiprinti savo įtaką Viduržemio jūros regione ir numatyti Baltijos jūros strategiją, susijusią su Rusija, kaip lygiaverte partnere.
They say the EU needs to strengthen its influence in the Mediterranean and envisage a Baltic Sea strategy that involves Russia as an equal partner.
EP nariai taip pat nori, kad su jais būtų konsultuojamasi, jei dėl ES išorės veiksmų kils kokių nors biudžeto nesklandumų.
MEPs also want to be consulted on any EU external action which has budgetary implications.
Pagaliau teikiant bendradarbiavimo pagalbą turi būti daromas skirtumas tarp besivystančių ir pramoninių šalių.
Lastly, with regard to cooperation aid, a distinction must be made between developing and industrialised countries.
Lankstumas ir rezervai
Flexibility and reserves
Lankstumo priemonė, skirta tenkinti „naujus ir nenumatytus poreikius“, 2000–2006 m. laikotarpiu pasirodė būtina.
The flexibility instrument, designed to cope with ‘ new unforeseen needs ’, proved vital during the 2000-2006 period.
Dabar ji turi būti patikslinta, o jos finansavimas turi būti padidintas iki 500 milijonų eurų per metus (dabar skirta 200 milijonų eurų).
Now it must be reviewed and its funding should be upped to €500m a year (from €200m at present), says the Böge report.
Ši nauja priemonė, laikoma tarpinstitucinio susitarimo, kurį reikia sudaryti, „nediskutuotina dalimi“, bus finansuojama perskirstant įvairių biudžeto antraštinių dalių asignavimus, perskirstant nepanaudotus asignavimus tose pačiose antraštinėse dalyse ir iš vienos į kitą arba, jeigu du pastarieji būdai neįmanomi, skiriant naujų lėšų.
In its new form this instrument, which is regarded as a ‘ non-negotiable part ’ of the Interinstitutional Agreement, will be financed by reallocations within the various Financial Perspective headings, redeployment of unused funds within and between headings or, if the first two options are not possible, an injection of additional funding.
Dažniausiai užduodami klausimai
Frequently asked questions
Kas bus, jei derybos nepavyks?
What happens if the negotiations break down?
Jeigu ES 25 šalims ir Europos Parlamentui nepavyks pasiekti susitarimo – šiuo atveju dėl finansinės perspektyvos (turint galvoje, kad dabartinė finansinė sistema baigia galioti 2006 m. pabaigoje), – galimos dvi išeitys.
If the twenty-five EU governments and the European Parliament do not agree in time on the next Financial Perspective (bearing in mind that the current FP expires at the end of 2006), two options can be envisaged:
Tačiau šis augimo procentas negali viršyti tiems metams numatyto Bendrijos BNP augimo procento.
However, this rate could not exceed the expected growth rate of Community GNI.
Skirtingos išlaidų kategorijos išlieka.
The existing expenditure categories of the FP would be preserved.
Tarpinstitucinis susitarimas nutraukiamas, grįžtama prie Sutartimi numatytų metinės biudžeto procedūros nuostatų (272 str.).
The Interinstitutional Agreement could be abrogated : The EU would then revert to the annual budget procedure, as established by the Treaty (Art. 272).
Tai suteiktų Parlamentui daugiau veiksmų laisvės dėl neprivalomųjų išlaidų.
This would give the EP more room for manoeuvre on non-compulsory expenditure.
Neliktų finansinių perspektyvų antraštinių dalių, o biudžetas tuomet būtų skirstomas tik į privalomąsias išlaidas, kurių didžiąją dalį sudaro žemės ūkio išlaidos (dėl kurių sprendžia Taryba), ir neprivalomąsias išlaidas (dėl kurių sprendžia EP).
The budget would be divided into ‘compulsory’ expenditure (mainly agriculture, on which the Council has the final say) and ‘non-compulsory’ expenditure (on which Parliament has the final word) which would be calculated according to the maximum rate of increase.
Toks scenarijus yra galimas, jei Parlamentas atmeta susitarimą, sudarytą Taryboje, kurį jis mano esant nepakankamą.
This scenario is also theoretically possible if Parliament rejects a deal reached by the European Council.
Ar Britanijai nebebus grąžinamos permokos?
Will the UK rebate be abolished?
Nuosavųjų išteklių sistemos reforma (įvairios įplaukos, leidžiančios finansuoti Bendrijos biudžetą) yra tikrai susijusi su finansinių perspektyvų problematika, vis dėlto dėl jos nebuvo susitarta Ministrų Taryboje, nepaisant pakartotinių Parlamento raginimų.
The reform of the ‘own-resources’ system (the main source of revenue of the EU budget) is closely linked to the Financial Perspective but the Council has so far failed to reach agreement on this, despite repeated urging from Parliament.
Europos Komisija pasiūlė 25 ES valstybėms narėms pagalvoti apie naujos ES finansavimo sistemos įvedimą, kuri priklausytų nuo naujo mokesčių šaltinio, susijusio su energija, PVM ar įmonių pelno mokesčiu.
The Commission has asked the Council to consider a different funding system for the EU, with a new fiscal resource based on an energy tax, VAT or corporate income tax.
Iki šiol valstybės narės griežtai priešinosi naudoti šiuos būdus.
The Member States have firmly resisted this idea so far.
Kita kliūtis 25 ES narėms – „nuolaida Britanijai“.
Another important issue is the UK rebate.
Tuo metu britai įvertino, kad Europos biudžeto išmokos yra mažos, nors Didžiosios Britanijos BVP buvo mažesnis už Bendrijos vidurkį.
At the time the UK argued that it received very little from the Community budget even though Britain’s per capita GDP was well below the Community average.
Pirmininkaujant Liuksemburgui jo atstovai, siekdami išspręsti šį klausimą, pasiūlė laipsniškai mažinti nuolaidą Britanijai, kuri 2004 m. sudarė 5,3 milijardus eurų.
The Luxembourg presidency, in a bid to resolve the situation, has suggested phasing-out the UK rebate, which was worth €5.3bn in 2004.
Dėl delikataus nuosavųjų išteklių klausimo laikinojo komiteto pranešime skelbiama: Parlamentas „ per savo galutinį balsavimą atsižvelgs " į būdą, kurį Taryba pripažins būtinu dabartinės nuosavųjų išteklių sistemos reformai, leidžiančiai lygiai paskirstyti naująsias išlaidas tarp valstybių narių.
On the own resources issue, the temporary committee’s report states that Parliament will ‘ take account in its final vote ’ of how the Council acknowledges the need to reform the own resources system so as to share out new expenditure ‘ fairly ’ among Member States.
Finansinių perspektyvų istorinė apžvalga
Historical background
Finansinėje perspektyvoje planuojamos tam tikro laikotarpio Bendrijos išlaidos pagal didžiuosius politinius prioritetus, kuriuos numatė Europos institucijos.
The Financial Perspective lays down a framework for Community expenditure over a given period, on the basis of broad priorities decided by the EU institutions.
Finansinėje perspektyvoje nurodomas Bendrijos numatomų išlaidų maksimalus dydis ir struktūra, dėl jų sprendžia Parlamentas, Taryba (vyriausybės) ir Komisija tarpinstituciniu susitarimu.
It establishes the maximum figures and the breakdown of foreseeable expenditure by the Community and is decided jointly by the Parliament, the Council (national governments) and the Commission under an Interinstitutional Agreement.
Taigi finansinių perspektyvų tikslas – stiprinti biudžeto discipliną, valdyti bendrą išlaidų augimą ir užtikrinti harmoningą procedūros eigą.
The aims of the FP are thus to tighten up budgetary discipline, keep the overall increase in spending under control and ensure that the budget procedure functions smoothly.
Nuo šios sistemos įkūrimo Europos Sąjungos biudžetas yra griežtai kontroliuojamas , nėra jokių nukrypimų.
Since this system was introduced, the EU budget has been kept firmly under control, without the slightest overspend.
Einant metams pasiektas perviršis – kontrastas valstybių narių biudžeto sunkumams – liudija apie griežtą asignavimų administravimą ir net apie nepakankamą panaudojimą.
The fact that there is a budget surplus year after year indicates how disciplined the EU’s budgetary management has been and contrasts with the budget problems faced by the Member States in some periods.
Be to, įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų iš biudžeto progresija pastaraisiais metais žymiai sulėtėjo.
In addition, the increase in commitment and payment appropriations under the budget has slowed down markedly in recent years.
Nereikia pamiršti, kad 2000–2006 m. programavimo laikotarpis prasidėjo dešimčia milijardų (-11,9 %) sumažintais įsipareigojimų asignavimais, lyginant su ankstesniuoju laikotarpiu.
And it is worth noting that the programming period 2000-2006 started out at a figure of 10 billion euros less (-11.9%) in commitment appropriations than the previous period.
Pagaliau Bendrijos biudžeto kasmetinis padidėjimas yra šiek tiek mažesnis nei nacionalinių biudžetų .
Lastly, the annual increases in the Community budget have been far less than the increases in national budgets.
1996–2002 m. laikotarpiu Bendrijos biudžetas padidėjo 8,2 %, matuojant realiomis išlaidomis (nuo 77,032 milijardų eurų, išleistų 1996 m., iki 83,371 milijardų 2002 m.).
For the reference period 1996-2002, the Community budget increased by 8.2% in terms of real expenditure (from 77.032 billion euros in 1996 to 83.371 billion in 2002).
Tuo pat metu tuometinių 15 valstybių narių bendros nacionalinės išlaidos vidutiniškai padidėjo 22,9 % (nuo 3532,28 milijardų eurų 1996 m. iki 4342,86 milijardų eurų 2002 m.).
In the same period, the cumulated national expenditure of the 15 current Member States increased on average by 22.9% (from 3532.28 billion in 1996 to 4342.86 billion in 2002).
Ketvirtieji tokio tipo finansiniai metai
The fourth exercise of its kind
Ši vidutinės trukmės finansinė sistema nutraukė metinių biudžetų maratonus, kuriuos dažnai lydėdavo konfliktai tarp valstybių narių ir (arba) tarp institucijų, jų tikrai netrūko Bendrijos veikloje 8-ojo dešimtmečio pabaigoje ir 9-ojo pradžioje.
This medium-term financial framework put an end to the annual budget marathons, which were often a source of serious conflict between the Member States and/or the institutions and were a regular feature of news stories about the Community in the late 1970s/early 1980s.
Europos Parlamentas ir Taryba – dvi pagrindinės biudžeto valdymo institucijos – daugybę kartų ginčijosi dėl neprivalomųjų išlaidų didinimo (dabar šios išlaidos, dėl kurių sprendžia EP, yra skirtos socialiniams ir regioniniams fondams, moksliniams tyrimams, energijai, išskyrus žemės ūkį).
The European Parliament and the Council of Ministers, known together as ‘ the two arms of the budgetary authority ’ , disagreed vehemently on a number of occasions, particularly over increases in non-compulsory expenditure (nowadays this expenditure, on which Parliament has the final say, includes the social and regional funds, research and energy, with the most striking exception being agriculture).
Tris kartus – 1979, 1982 ir 1985 m. – Parlamentas netgi buvo priverstas atmesti biudžetą.
On three occasions, in 1979, 1982 and 1985, Parliament even went so far as to reject the budget.
Finansinės perspektyvos įveda dvejopas viršutines ribas: bendrų išlaidų ir kiekvienai išlaidų kategorijai.
The Financial Perspective lays down ceilings for total expenditure and for each category of spending.
Dabartiniu programavimo laikotarpiu šios kategorijos yra septynios: žemės ūkis, struktūriniai veiksmai, vidaus politikos sritys, išorės veiksmai, administravimo išlaidos, rezervai ir pasiruošimo narystei pagalba.
For the current programming period, there are seven categories: agriculture, structural measures, internal policies, external action, administrative expenditure, reserves and pre-accession aid.
Vis dėlto metinio biudžeto procedūra vis dar reikalinga kasmet, nes reikia nustatyti išlaidų lygius pagal biudžeto straipsnius.
An annual budgetary procedure is still needed to decide on the level of expenditure for each item each year.
Po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Edinburge 1992 m. buvo sudarytas antras trišalis susitarimas septyneriems metams (Delors II paketas), po to – 1999 m., po Europos Vadovų Tarybos susitikimo Berlyne, kuri patvirtino „Darbotvarkę 2000“.
Following the Edinburgh European Council in 1992, another agreement was reached covering the next seven years (Delors II package).
Kaskart finansinės perspektyvos atspindėjo strategines kryptis ir pagrindinius politikos prioritetus:
On each occasion the Financial Perspective has reflected the strategic principles and policy choices of the time:
– 1988–1992 m. : biudžeto krizės pabaiga, žemės ūkio vyravimo biudžete pabaiga, struktūrinių politikos sričių pradžia;
– 1988-1992 : budgetary crises end, agriculture ceases to dominate the budget, structural policies are launched;
– 1993–1999 m. : ženklus struktūrinių lėšų padidinimas (+41 %), kurios tapo prioritetine ekonominės ir socialinės sanglaudos priemone, bendros valiutos pagrindu;
– 1993-1999: the structural funds are substantially increased (+41%) and become the chief instrument for the economic and social cohesion needed to underpin the single currency;
– 2000–2006 m. : Bendrijos biudžeto stabilizavimas, nuosavieji ištekliai nustoja augę, santaupos realizuojamos ES plėtrai finansuoti.
– 2000-2006 : the Community budget is stabilised, own resources do not increase, savings are made to finance enlargement.
Susitarimas dėl finansinės perspektyvos buvo kaskart papildomas tarpinstitucinio susitarimo derybomis tarp Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Ministrų Tarybos.
The agreement on the Financial Perspective has been accompanied every time by the negotiation of an Interinstitutional Agreement between the Commission, Parliament and the Council of Ministers.
Šie tarpinstituciniai susitarimai teisiškai nevaržo ir gali būti nutraukti tiek Tarybos, tiek Parlamento.
These Interinstitutional Agreements are not legally binding and can be abrogated by the Council or Parliament.
Iki šiol jie mažino įtampą, skatindami ieškoti sprendimų derybų keliu.
However, they have so far reduced tension by encouraging both sides to try and reach negotiated solutions.
Jau dešimt metų jie leido išlaikyti maksimalius metinius biudžetus, nors Asamblėja turi didelę veiksmų laisvę keisti neprivalomąsias išlaidas.
For the last ten years they have also enabled annual budgets to be kept under the maximum limits, although Parliament still has significant room for manoeuvre to amend non-compulsory expenditure.
EP laikinojo komiteto galutinis pranešimas
Final report of the EP’s Temporary Committee
Atvira švietimo sistema; Erasmus pėdomis
Education without borders; in the footsteps of Erasmus
2002 m. pastatytame filme vaizduojama, kaip grupė įvairių tautybių studentų, dalyvaujančių programoje Erasmus metai ir studijuojančių užsienio universitete, drauge nuomoja butą Barselonoje.
In the 2002 film, a group of young students from different nationalities find themselves sharing an apartment in Barcelona when they do an "Erasmus year" at a foreign university.
C. Klapischo filmas tapo beveik kultiniu daugiau kaip milijonui Europos kino mėgėjų, kurie patys dalyvavo Erasmus programoje.
Klapisch's film won a considerable cult following among the over one million European film goers who had themselves completed the Erasmus course.
Filme pasakojama apie pirmą kartą į užsienį išvykusių studentų problemas, jų bandymą prisitaikyti prie naujos kultūros, išmokti kalbų ir užmegzti ryšius su bendraamžiais – visiškai skirtingų kultūrų atstovais.
The film covers the issues of living abroad for the first time, adjusting to different cultures, languages and forming a common bond with people of your age group from totally diverse cultural backgrounds.