natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tvarios energetikos grupė
Sustainable Energy Working Group
Vokietijos Bundestago narys Jürgen Trittin pasidžiaugė, jog daugeliu klausimų nuomonės sutapo.
Jürgen Trittin, (German Bundestag) reported broad consensus on a number of issues.
Anot prelegento, dauguma parlamentarų sutiko, kad energijos taupymas ir atsinaujinantys jos šaltiniai gali labiausiai paskatinti Europos konkurencingumą ir Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimą.
Most parliamentarians had, he said, agreed that energy efficiency and renewable sources play a fundamental role in boosting competition in European economies and in meeting the Lisbon goals.
Grupės nariai sutiko, kad iki 2020-ųjų svarbu 20 proc. padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą; tiesa, J. Trittin apgailestavo, kad „nebuvo pateikta daug konkrečių pasiūlymų šiam tikslui pasiekti“.
They also agreed on the need to increase the proportion of renewable energy by 20 per cent by 2020, though Mr Trittin noted that "not a great deal was said on concrete proposals on how to achieve that goal".
Nebuvo vienos nuomonės dėl branduolinės energijos, nes skiriasi šalių padėtis šiuo atžvilgiu: pavyzdžiui, Suomija šiuo metu stato atomines elektrines, o Vokietija mažina jų skaičių.
There was no agreement on nuclear energy, different Member States being in very different situations: for example, while Finland is currently building nuclear plants, Germany is reducing them.
Išryškėjo požiūris, jog kiekviena šalis turi pati nuspręsti, ar ji naudos branduolinę energiją.
The general view was that it should be up to Member States to decide whether to use nuclear energy.
Vidaus rinkos ir inovacijų grupė
Internal Market and Innovation Working Group
EP narys iš Jungtinės Karalystės Malcolm Harbour (Europos liaudies partija) išsakė grupės nuomonę, jog ES turi „apsaugoti keturias vidaus rinką užtikrinančias laisves“ nuo atskirų valstybių protekcionizmo.
Malcolm Harbour (EPP-ED, UK) set out the group’s belief that the EU needs to "safeguard the four freedoms underpinning the Internal Market" from Member State protectionism.
Reikia tolimesnių reformų, ypač bankų ir telekomunikacijų sektoriuose.
Indeed, further reforms were necessary, particularly in the banking sector and in telecommunications.
Prelegentas labai palaikė siūlymą ketvirtadaliu sumažinti ES teisės aktuose įtvirtintą biurokratinę naštą siekiant paskatinti mažesniąsias įmones.
He gave strong support to the proposed reduction by 25% of the red tape from EU legislation to facilitate business for small and medium sized enterprises (SMEs).
Diskusijų dalyviai taip pat sutiko, jog šalys turi teikti daugiau dėmesio moksliniams tyrimams bei technologijų plėtrai.
As for innovation, participants had agreed that research and development policies should be "higher in Member States' agendas".
Žmogiškieji ištekliai – švietimas, darbo vietų kūrimas ir socialiniai aspektai
Human Capital – Education, job creation and social aspects – Working Group
Anot šios grupės pranešėjos Portugalijos parlamentarės Maria Manuel Oliveira , sutarta, jog būtina „siekti pusiausvyros tarp užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos“.
Maria Manuel Oliveira, (Assembleia da República, Portugal), said the consensus had been that “the best way forward is to achieve the right balance between employment, competitiveness and social cohesion".
Kalbėdama apie švietimą ir darbo vietų kūrimą, prelegentė pažymėjo lygių galimybių užtikrinimo svarbą.
On education and job creation, she stressed the importance of respecting the principle of equal opportunities.
Būtina skirti ypatingą dėmesį moterims, neįgaliesiems, vyresniesiems bei jauniems žmonėms, patiriantiems sunkumų darbo rinkoje.
Special attention should be given to women, disabled people, older and young workers encountering difficulties in the labour market.
Kitas klausimas – darbuotojų socialinių teisių užtikrinimas.
Another issue was the respect of workers' social rights.
Dalyvių įsitikinimu, ES turi nustatyti minimalius tokios apsaugos standartus, kurių privalėtų laikytis visos šalys.
The EU should, they believed, define minimum standards of protection to be observed by all Member States.
Plenarinis posėdis dalyvaujant J. M. Barroso ir T. de Maizière
Plenary debate with Barroso and De Maizière
Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso taip pat pažymėjo poreikį rasti rinkos konkurencingumo ir socialinių teisių pusiausvyrą.
José Manuel Barroso, President of the European Commission, also spoke about the need to balance competitiveness and social rights.
Kalbėtojo nuomone, įmanoma sukurti „lanksčią bei verslui palankią Europą ir kartu užtikrinti aukštus socialinius standartus“.
He said that is possible to "have a flexible and business friendly Europe while having high social standards."
Pasak Komisijos pirmininko, siekiant šio tikslo būtina įsteigti socialinės apsaugos tinklus – „ne tam, kad išsaugotume nekonkurencingus darbus, o kad apsaugotume žmones“.
To achieve this goal, he said, it is necessary to introduce social safety nets, "not to protect uncompetitive jobs, but to protect people."
J. M Barosso pasidžiaugė, jog pastaruoju metu Europoje sukuriama vis daugiau darbo vietų.
Mr Barroso said Europe was currently experiencing growth with job creation.
Šiuo metu ES ekonomika auga sparčiausiai nuo 2000-ųjų, o nedarbo lygis žemiausias nuo 1998-ųjų.
The EU economy was growing at the fastest rate since 2000 and unemployment was at the lowest level since 1998.
Anot prelegento, tai ženklas, jog laikas spartinti reformas – ir ES, ir valstybių lygmeniu – bei siekti sumažinti ES šalių ekonominius skirtumus.
For Mr Barroso this meant it was time to accelerate reforms, at both EU and national level, also aiming to reduce the economic gap among Member States.
Komisijos pirmininko nuomone, valstybių ir Europos parlamentai – tai „parlamentinis reformų sąjūdis“.
National parliaments, together with the EP, could, he said, represent a "parliamentary movement for change".
Vokietijos ypatingųjų reikalų ministras Thomas de Maizière kalbėjo ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos vardu.
Thomas De Maizière, Head of the Federal Chancellery, spoke for the German Presidency of the Council.
Jis teigė, jog Lisabonos strategija nėra vien tik skambus šūkis, o ES šalys vis ryžtingiau ją įgyvendina.
He said the Lisbon Strategy was now more than just a slogan, with Member States having made a greater commitment to it.
Kalbėtojas pažymėjo, jog tai priklauso ne tik nuo politikos: „Galime skirti daugiau lėšų mokslo tyrimams ir technologijų plėtrai, bet jeigu jauni žmones nenorės tapti inžinieriais, vien pinigai nepadės.
But it was not just a matter of politics: “we can spend more on research and development, but if young people don’t want to study engineering, money will not help.
Ministro nuomone, socialiniai standartai dėl to nesumažėtų, o piliečiams ir verslininkams būtų mažiau nepatogumų.
It was not, he said, about undermining social standards, but ensuring the minimum inconvenience for citizens and businesses.
Ministro teigimu, ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija derėsis su Rusija dėl energetikos, ypač dėl ilgalaikio energijos tiekimo saugumo.
The German Presidency would, he said, be talking to Russia about energy and the need for long term security of supply.
Taip pat svarbu kartu paraginti Jungtines Valstijas daugiau nuveikti stabdant klimato kaitą, nes tai viena iš sričių, kurioje neturėtų galioti dvejopi standartai abipus Atlanto.
It was also important to “use our shared clout to encourage the US to do more,” he said.
Tas pats galioja ir patentų teisei, kovai su piratavimu bei finansų rinkų reguliavimui, teigė T. de Maizière.
Climate change was one issue among many where it would be better to avoid two sets of standards on either side of the Atlantic, he said, others included patent law, counter-piracy and financial market regulation.
Ministro nuomone, ES kaip visuma galėtų iš esmės prisidėti prie klimato šilimo stabdymo – jis pritarė Europos Komisijos siekiams 20 proc. sumažinti klimato kaitą sukeliančių dujų išskyrimą bei paskatinti kitas pasaulio šalis imtis panašių priemonių.
The EU could be more than the sum of its parts in tackling global warming – he supported the Commission’s plans for a 20 per cent cut in emissions, with the aim of bringing others on board to go further.
Bendrieji debatai – klimato kaita, automobilių tarša, demografiniai pokyčiai
General debate: climate change, vehicle emissions, demographics
Klimato kaita ir energetikos klausimai vyravo bendruosiuose debatuose.
Climate change and energy loomed large in the general debate.
Pasak europarlamentarės iš Švedijos Lena Ek (Liberalų ir demokratų aljansas), siekis dešimtadalį transporto kuro pakeisti alternatyviu yra puikus, tačiau nepakankamas, turint galvoje numatomą krovininio ir keleivinio transporto padaugėjimą.
Lena Ek (ALDE, SE) said plans to have 10 per cent of transport fuel replaced with alternatives were a good idea, but did not go far enough given the projected increase in freight and passenger on the roads.
Savo ruožtu EP narys iš Vokietijos Jo Leinen (Socialistų frakcija) pasiūlė kartu su atnaujinta Konstitucine sutartimi priimti protokolą apie klimato kaitą.
Jo Leinen (PES, DE) suggested adopting a protocol on climate change alongside a revised constitutional treaty.
Italijos parlamentaras Andrea Lulli teigė, jog dabar ypač svarbu turėti bendrą Europos energetikos politiką: „Klimato kataklizmai nepalieka laiko apmąstymams“.
For Andrea Lulli (Italian Chamber of Deputies) this was more than ever the time to have a European energy policy: “the climate emergency means there is no time left to ponder,” he said.
Graikijos parlamentaro Sotirios Hatzigakis nuomone, energetikos politika, kaip ir bendroji žemės ūkio politika, turėtų būti iš dalies finansuojama ES biudžeto lėšomis.
Sotirios Hatzigakis (Greek Parliament) said there should be an energy policy partly financed from the EU budget, like the Common Agricultural Policy.
Europarlamentarės iš Vokietijos Rebecca Harms (Žaliųjų frakcija) manymu, Suomijos valdžios sprendimas skirti lėšų branduolinei energetikai gali sukelti „ekonominę katastrofą“.
Rebecca Harms (Greens/EFA, DE) said Finland’s subsidy for nuclear power would lead to “economic disaster”.
Tuo tarpu Vokietijos Bundestago nario Gudrun Kopp nuomone, klimato išsaugojimas neįmanomas be branduolinės energetikos.
Gudrun Kopp (German Bundestag) on the other hand, said climate protection aims could not be met without nuclear power.
Anot europarlamentarės iš Prancūzijos Françoise Grossetête (Europos liaudies partija), Europos Komisijos užsibrėžtas tikslas 30 proc. sumažinti anglies dvideginio išskyrimą yra drąsus – ypač jei pavyktų dėl to pasiekti tarptautinį susitarimą.
Françoise Grossetête (EPP-ED, FR) said the Commission’s proposals aim of 30 per cent cuts in CO2 emissions if international agreement could be reached was a bold one.
Kalbėtojos nuomone, siekdama šio tikslo Komisija turėtų pritarti aplinkosaugos komisaro siūlymui įsipareigoti sumažinti anglies dvideginio išskyrimą iš automobilių.
She wondered however, if the Commission would follow this up by backing the Environment Commissioner’s plans for binding limits on carbon emissions from the car industry.
Pasak Vokietijos Bundesrato nario Otmar Bernhard , „kol griežtai neįsipareigosime sumažinti visų automobilių keliamą taršą, negalėsime daug pasiekti“.
Otmar Bernhard (German Bundesrat) said “unless we try to be stringent in getting reductions from all vehicles we won’t achieve much.”
Tuo tarpu Vokietijos Bundestago narys Gunther Krichbaum sakė, jog „neturime pasmerkti visos pramonės šakos – automobilių pramonei reikia mūsų paramos“.
Gunther Krichbaum (German Bundestag), though, said: “We should not condemn a whole industry, the automobile industry need support through our policies.”
Jo kolega J. Trittin ragino įvertinti konkurencingumo svarbą, o savanoriškus susitarimus paversti teisiškai privalomais.
Mr Trittin also called for the impact on competitiveness to be taken into account, but for voluntary agreements to become legally binding.
Susitikime taip pat buvo pažymėta, jog sunku įtikinti visuomenę dėl ekonominių reformų svarbos.
Other issues raised included the difficulty in convincing the public of the need for economic reform.
Europarlamentarė iš Vokietijos Marianne Thysen (Europos liaudies partija) teigė: „Daugelis žmonių baiminasi vidaus rinkos.
Marianne Thyssen (EPP-ED, DE) said “Many people are afraid of the internal market.
Jie mano, jog darbo rinkos atvėrimas naikina gerovės valstybę, o rinkos reguliavimo mažinimas gresia nedarbu“.
They see the opening up of labour markets as dismantling the welfare state and deregulation as a threat to their jobs.”
Tuo tarpu Jungtinės Karalystės Bendruomenių rūmų narys Jim Dobbin įspėjo, jog demografiniai pokyčiai yra „potenciali laiko bomba“, nes reikės didelių pastangų pagarbiai rūpintis pensininkais.
Jim Dobbin (UK, House of Commons) warned of the “potential time bomb” of demographic change: “Being able to look after retired people in dignity is a major challenge,” he said.
Diskusijų išvados
Responses to debate
J. M Barosso pažymėjo, jog reikia nuolat aiškinti, kad Lisabonos strategijoje numatytos ekonomikos reformos yra geriausias atsakas globalizacijai.
Mr Barroso said there was a continual need to explain that the economic reforms of Lisbon were the best way to respond to globalisation.
Kalbėdamas apie klimato kaitą, pašnekovas pasidžiaugė nuomonių įvairove: „Norime įtraukti į diskusiją ir kitus.
On climate change, he was optimistic that opinions were shifting: “We want to engage others.
Tikiu, kad ir amerikiečiai pakeis požiūrį, juolab kad apie tai kalbėjau su Prezidentu G. Bush...
I believe the Americans will change, and I have discussed this with President Bush...
Manau, kad JAV jau tam pasiruošusios, jų administracija imasi veiklos, suprasdama padėties rimtumą.
I believe the US is more receptive than ever, the administration is moving, they recognise the challenge of the situation.
Ir Kongrese, ir visuomenėje stiprėja problemos supratimas.
There is growing awareness in Congress and in society.
Kinija taip pat imsis veiksmų.
China too will move.
Šios šalys suvokia iššūkius savo pačių aplinkai.“
They understand the serious challenges for their own environment.”
T. de Maizière nebuvo linkęs pritarti klimato kaitos įtraukimui į ES Konstitucinę sutartį, nes tai galėtų dar labiau uždelsti jos priėmimą.
Mr de Maizière was not keen on including climate change in the treaty – he thought this risked delaying real action.
Prelegentas nepanoro komentuoti automobilių pramonės klausimo, kol Europos Komisija nepriėmė savo veiksmų plano.
On the car industry, he did not want to comment until the Commission had adopted its plans.
Kalbėdamas apie globalizaciją, kalbėtojas pasidžiaugė, jog kol kas Europa joje yra viena iš laimėtojų.
Regarding globalisation, he said Europe had so far been among the winners.
Apibendrindama susitikimo išvadas, Vokietijos Bundestago pirmininko pavaduotoja Susanne Kastner pažymėjo, jog visi sutarė, kad svarbiausi ateities iššūkiai – socialiniai, ekologiniai ir ekonominiai.
Summing up the debate, co-chair Susanne Kastner (Deputy Speaker of the Bundestag) said she was sure everyone agreed the challenges ahead were social and environmental as well as economic.
Kalbėtoja kvietė plėtoti politikų ir pilietinės visuomenės dialogą, taip pat įtraukti į jį darbdavius ir darbuotojus.
She said there needed to be a dialogue between politicians and civil society, with employers and workers taking part in the debate.
Prelegentė išreiškė įsitikinimą, jog valstybių vykdomos reformų programos bus įgyvendintos ir pagerins padėtį.
She was confident the national reform programmes would be implemented and improve the present situation.
Klimato kaita: greitai mums gali prireikti naujos planetos
Climate: "if we continue... in 50 years we will need a 2nd planet"
Klimato kaita – visų mūsų problema
Violent weather conditions are set to increase with global warming
Pastarasis mėnuo įnešė naujų vėjų į europinę diskusiją dėl klimato kaitos.
The last few weeks have been crucial in the debate over climate change.
20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį lyginant su 1990 m. lygiu.
Last week an international panel on climate change forecast global temperature rises between 1.8C and 4C by 2100.
Praeitą trečiadienį Briuselyje diskutavę EP nariai paragino ES siekti net 30 proc. mažėjimo.
Two days earlier MEPs - who want a 30% cut in emissions - debated the issue in Brussels - you can watch the full debate by clicking on "previous plenary sessions" below.
Siūlome Jums žiūrėti europarlamentarų diskusijų vaizdo įrašą.
Growing energy consumption threatens environment
Kitokia energija
One option is the use of nuclear fuel.
Pasak socialdemokrato Matthias Groote, šiame kontekste posakis „laikas – pinigai“ įgauna kitokią prasmę.
Socialist MEP Matthias Groote told the House that "in the politics of climate change the expression 'time is money' has another meaning".
Jam pritarė ir jo tautietis, ES pirmininkaujančios Vokietijos aplinkos apsaugos ministras Sigmar Gabriel: „Jei ir toliau naudosime tiek energijos, po 50 metų mums reikės antros planetos.“
This point was reiterated by German Environment Minister Sigmar Gabriel - speaking for the current holders of the EU presidency - who said that "if we continue to consume as much energy, in 50 years we will need a 2nd planet".
Kitoks transportas
Car usage fuels climate change
Transporto priemonės – didelės teršėjos, taigi diskusijose didelis dėmesys skirtas ir joms.
A key aspect of the debate was the extent to which transport - and in particular cars - were making climate change worse.
Pasak Vengrijos socialistų atstovo Gyula Hegyi, tokiam pačiam keleivių skaičiui pervežti kelių transportas sunaudoja penkiskart daugiau energijos, nei geležinkeliai. „Viešasis transportas turi tapti mūsų prioritetu“, – sakė jis.
In the debate German Green Rebecca Harms launched a scathing attack on the Berlin government saying "Germany torpedoed the goals of CO2 reduction for the automobile industry, because it protects the small segment of the big luxurious limousines, which are produced in Germany.
Žaliųjų atstovė Rebecca Harms kritikavo savo šalies nenorą mažinti leistinas CO2 normas automobilių pramonei tikindama, kad taip Vokietija saugo savo teritorijoje gaminamus prabangius limuzinus. „Kažkodėl pradėjome šnekėti apie „Porche“, o ne klimato apsaugą“, – piktinosi ji.
Suddenly we don't talk about climate protection anymore but about Porsches!"
S. Gabriel paneigė tai, sakydamas, jog „120g CO2/km planas gali būti pasiektas pažangias technologijas suderinus su biodegalų naudojimu“.
Mr Gabriel said this was not the case and that the "objective of 120g of CO2/km can be achieved by combining improved vehicle technology and the use of bio fuels".
Tarptautinis bendradarbiavimas
For many MEPs increasing the emphasis on public transport was vital.
Nors europarlamentarai mano, kad ES privalo būti kovos su klimato kaita priešakyje, diskusijos dalyviai sutarė, kad vienas lauke – ne karys.
For the Socialist Group Gyula Hegyi said that "road transport uses five times more energy than train transport for the same number of passengers.
Kitu atveju viskas, ko imsimės, turės tik nežymų poveikį“, – sakė Anders Wijkman, krikščionis demokratas iš Švedijos.
As to what the EU should do to influence countries like China and India that are experiencing rapid economic growth with increasing carbon usage, Anders Wijkman of the European People's Party asked "why not establish partnership with China and India?"
Kokie svarbiausi pastaruoju metu priimti ES teisės aktai šioje srityje?
Calls for 25% increases in renewable energy
Tai reglamentas dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, naudojamų šaldytuvuose ir oro kondicionavimo sistemose bei direktyva dėl teršalų, išmetamų iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų.
Last April Parliament adopted a regulation to reduce and prohibit the use of fluorinated gases used in the production of air conditioning units, refrigerators and insulating foam.
Sausį priimtoje Parlamento rezoliucijoje europarlamentarai ragina kovoje su klimato kaita plėsti technologinę pažangą, išsivysčiusiose šalyse stipriai sumažinti išmetamų teršalų kiekį.
In January 2006 MEPs passed a resolution on climate change, restating the commitment to "undertake strong emissions reductions for developed countries of 30% by 2020".
Šiandien Europos Komisija paskelbė strategiją dėl maksimalios leistinos 120 g/km CO2 išmetimo normos, kurią automobilių gamintojai privalės įgyvendinti iki 2012 m.
It calls for better technology cooperation to combat climate change.
Kitą savaitę planuojamoje priimti EP rezoliucijoje bus siūloma, kad iki 2020 m. atsinaujinantys energijos šaltiniai sudarytų ketvirtadalį ES sunaudojamos energijos.
A further resolution on climate change next week calls for renewable energy to make up 25% of the EU total by 2020.
Norėdami stebėti europarlamentarų diskusijų vaizdo įrašą, spustelėkite apačioje esančią nuorodą.
Click on the first link below to watch a recording of the debate in full.
20070206STO02777 Žiūrėti vaizdo įrašą (pasirinkite klimato kaitos temą dešinėje) Parlamentas – kovoje su klimato kaita EP rezoliucija dėl klimato kaitos Kompromisas dėl fluorintų dujų (anglų k.)
20070206STO02777 Watch debate Action on Fluorinated gas Jan 2006 Resolution on climate change "Saving civilization"
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070131STO02623 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04830 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04830 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070131STO02623 0 NOT XML V0//EN
Darbas Parlamente: komitetų pirmininkai
Transport, Internal Market, Industry: Committee Chairs speak out
Komiteto pirmininkui tenka didelė atsakomybė
An EP Committee has between 28 and 86 members
Įpusėjus Parlamento kadencijai, praeitą savaitę EP nariai rinko komitetų pirmininkus.
Their role is to draw up, adopt and amend legislation and own initiative reports.
Kokios komitetams vadovaujančių parlamentarų funkcijos?
They also consider proposals from the Council of Ministers and the Commission.
Ar jie priima lemiamus sprendimus, ar jiems tenka tik atstovaujamasis vaidmuo?
We spoke to some freshly elected Chairpersons to ask their views about the way ahead.
Šiuos ir kitus klausimus uždavėme naujai išrinktiems ir perrinktiems komitetų pirmininkams.
They must draw up the agenda, preside over meetings and help prepare report of the committee.
Pirmininkai ne tik vadovauja komitetų posėdžiams, bet ir atlieka svarbų vaidmenį formuojant komitetų darbotvarkę.
They also speak for the committee in the monthly Strasbourg Plenary session and in regular meetings with other Committee Chairs.
Jie dalyvauja parengiamajame komiteto darbe, įskaitant ir pranešimų rengimą.
At the Transport and Tourism Committee (TRAN) Paolo Costa, an Italian MEP, was re-elected Chair.
Komitetų pirmininkus apjungianti sueiga paprastai posėdžiauja kartą per mėnesį – plenarinės Strasbūro savaitės metu.
Speaking after his election he said “it is difficult to resume in few sentences the experience of the committee chair of the Transport committee.
Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose aptariami organizaciniai klausimai, iš frakcijų vadovų susidedančiai Pirmininkų sueigai teikiami pasiūlymai dėl plenarinių sesijų darbotvarkių.
It’s a big responsibility but is also gratifying. …it revealed itself very absorbing because of the impact that the transport and tourism policy exercises on society and European economics."
Komitetų pirmininkų rinkimai
Making the EU responsible to citizens
Komitetų pirmininkai ir keturi jų pavaduotojai renkami komitetų narių, prieš tai frakcijoms susitarus dėl postų padalijimo proporcingai jų turimam narių skaičiui.
The Internal Market Committee (IMCO) covers such issues as the free movement of goods and services around the EU.
Taigi, svarbiausi postai atitenka didžiausioms frakcijoms.
It is also responsible for consumer protection.
Didžiausią „kreditą“ turinčiai frakcijai pasirinkus postą skaičiuojamas jos turimas „likutis“.
Last year this committee dealt with the Services Directive - one of the most contentious pieces of legislation ever considered by the Parliament.