natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kokie yra su „EU NAVFOR Somalia“ misija „Atalanta“ susiję planai, ypač veiksmingo ES atsako į piratavimo jūroje problemą užtikrinimo požiūriu, turint omenyje, kad dalyvaujančių laivų skaičius buvo sumažintas nuo daugiau kaip 35 2009 m. iki tik 10 2011 m.?
What are the plans for the EU-NAVFOR Atalanta mission, in particular as regards ensuring the effectiveness of the EU’s response to maritime piracy, bearing in mind that the number of ships involved has shrunk from over 35 in 2009 to only 10 in 2011?
Kokių veiksmų turėtų būti imtasi tarptautiniu lygmeniu, ypač remiant JT ir Tarptautinei jūrų organizacijai, kad būtų stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su piratavimu jūroje?
What action should be taken at international level, in particular under the auspices of the UN and the International Maritime Organisation, to enhance international cooperation in the fight against maritime piracy?
Kokių priemonių imamasi siekiant užtikrinti, kad išpirkos pinigai, sumokėti į bankų sąskaitas ES valstybėse narėse, galėtų būti susekti ir konfiskuoti?
What measures have been taken to ensure that ransom monies paid into bank accounts in EU Member States can be traced and confiscated?
Kaip Taryba ketina įtikinti trečiąsias šalis imtis atitinkamų priemonių, kad piratų reikalaujamos išpirkos nebegalėtų būti mokamos į sąskaitas tų šalių bankuose?
How will the Council convince third countries to take equivalent measures so that piracy ransom monies can no longer be paid into bank accounts in those countries?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000328/2011
Question for oral answer O-000328/2011
Europos Parlamentas skyrė dėmesio piratavimo jūroje problemai savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliucijoje ir pritarė, kad piratavimo prie Somalio krantų problemą būtina spręsti politiniu lygmeniu.
The European Parliament addressed the problem of maritime piracy in its resolution of 26 November 2009 and advocated a political solution to the problem of piracy off the Somali coast.
Nuo tada piratavimo Indijos vandenyne grėsmė sparčiai didėjo ir pradėjo kelti pavojų regiono stabilumui, pasaulinei prekybai ir visų rūšių jūrų transportui ir laivybai, įskaitant žvejybos laivus.
Since then, the threat of piracy in the Indian Ocean has increased rapidly, becoming a danger to regional stability, world trade and all forms of maritime transport and shipping, including fishing vessels.
Ar Komisija, atsižvelgdama į minėtuosius faktus, galėtų atsakyti į šiuos klausimus:
Against that background, can the Commission answer the following questions:
Kokių priemonių imtasi arba planuojama imtis siekiant:
What measures have been taken or are being planned:
– ieškoti problemos priežasčių, kurias lemia piratų kilmės šalyse – sausumoje – vykdomi veiksmai,
– to address the land-based causes of the problem in the countries of origin of pirates,
– užtikrinti, kad būtų paleista 450–600 šiuo metu piratų įkaitais laikomų jūreivių,
– to secure the release of the 450-600 seafarers currently held hostage by pirates,
– parengti suderintą ES poziciją kvalifikuoto ginkluoto personalo naudojimo laivuose klausimu?
– to develop a harmonised EU approach to the issue of the use of certified armed personnel on board vessels?
Kokie planai siejami su misijos „EU NAVFOR Somalia“ operacija „Atalanta“, pirmiausia siekiant užtikrinti veiksmingą ES atsaką į piratavimo jūroje problemą, atsižvelgiant į tai, kad dalyvaujančių laivų skaičius sumažintas nuo daugiau kaip 35-ių 2009 m. iki vos 10-ies 2011 m.?
What are the plans for the EU-NAVFOR Atalanta mission, in particular as regards ensuring the effectiveness of the EU’s response to maritime piracy, bearing in mind that the number of ships involved has shrunk from over 35 in 2009 to only 10 in 2011?
Kokių priemonių imamasi siekiant užtikrinti, kad išpirkos pinigai, pervedami į ES valstybėse narėse esančių bankų sąskaitas, galėtų būti susekti ir konfiskuoti?
What measures have been taken to ensure that ransom monies paid into bank accounts in EU Member States can be traced and confiscated?
Kaip Komisija ketina įtikinti trečiąsias šalis imtis atitinkamų priemonių, kad piratų reikalaujamos išpirkos nebegalėtų būti mokamos į šių šalių bankų sąskaitas?
How will the Commission convince third countries to take equivalent measures so that piracy ransom monies can no longer be paid into bank accounts in those countries?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000329/2011
Question for oral answer O-000329/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: Migrantų padėtis Graikijoje
on behalf of the ALDE Group Subject: The situation of migrants in Greece
Prieglobsčio prašytojų padėtis Graikijoje jau seniai kelia rūpesčių.
Concerns about the asylum situation in Greece are longstanding.
Šalį sudaro salos, taigi sunku kontroliuoti sienas, dėl to atvyksta daug migrantų ir prieglobsčio prašytojų.
The country is made up of islands with borders which are difficult to control, attracting a lot of migrants and asylum seekers.
2010 m. pabaigoje Graikijos valdžios institucijos įsipareigojo įgyvendinti didelę prieglobsčio ir migracijos politikos reformą ir patvirtino nacionalinį prieglobsčio ir migracijos valdymo planą.
At the end of 2010 the Greek authorities committed to implement a vast reform of their asylum and migration policies and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management.
Atsižvelgiant į pirmąją ketvirčio ataskaitą, kurią lapkričio 17 d. parengė Komisijos darbo grupė Graikijos klausimais, pasiekta pažangos įgyvendinant planą, pagal kurį, be kita ko, sukuriamas prieglobsčio prašymų paramos padalinys, patenkinama daugiau prašymų suteikti prieglobstį ir įsteigiama institucija, kuri atsakinga už atvykstančių migrantų priežiūrą.
According to the first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November), some progress has been achieved under the plan, which includes the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Tačiau reikia padaryti dar daugiau.
But more is needed.
Migrantai ir prieglobsčio prašytojai ir toliau laikomi standartų neatitinkančiomis sąlygomis ir vis dar stokojama pagalbos arba ji neteikiama nelydimiems migrantų vaikams.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions and there is little or no assistance to unaccompanied migrant children.
Ši padėtis turbūt nepagerės, nes į Graikiją kasdien atvyksta apie 400 žmonių, daugelis iš jų neturi jokių tapatybės dokumentų, dėl to padėtis yra dar sudėtingesnė.
This state of play is not likely to improve as Greece now sees the arrival of around 400 people every day, many of them without any identification documents, which makes the situation even more complicated.
Nors Komisija skyrė lėšų Atėnams, migrantų centrų statyba, pavyzdžiui, atsilieka nuo tvarkaraščio ir trunka ilgiau negu planuota.
While the Commission has made funding available for Athens, the construction of centres for migrants, for example, is behind schedule and taking longer than expected.
Atrodo, kad Graikijos valdžios institucijos patiria problemų panaudodamos Europos lėšas, skirtas prieglobsčio sistemai gerinti.
The Greek authorities seem to have problems in absorbing the European funds earmarked for improving their asylum system.
Kokių veiksmų ketina imtis Taryba siekdama užtikrinti, kad Graikijos valdžios institucijos naudotų joms suteiktas lėšas, tinkamai panaudotų išteklius ir skubiai ištaisytų humanitarinę padėtį prieglobsčio prašytojų laikymo centruose Evre?
What does the Council intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000330/2011
Question for oral answer O-000330/2011
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija siekdama užtikrinti, kad Graikijos valdžios institucijos naudotų joms suteiktas lėšas, tinkamai panaudotų išteklius ir skubiai ištaisytų humanitarinę padėtį prieglobsčio prašytojų laikymo centruose Evre?
What does the Commission intend to do to ensure that the Greek authorities use the resources that have been made available to them, spend the resources appropriately and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres in Evros?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000331/2011
Question for oral answer O-000331/2011
Kokių veiksmų ketina imtis Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, naudodamasi savo įgaliojimais, numatytais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnyje?
What action does the Commission, as guardian of the Treaties, plan to take, in accordance with the powers assigned to it under Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000332/2011
Question for oral answer O-000332/2011
PPE frakcijos vardu Tema: Muitinės kodekso modernizavimas ir nelengvatinės kilmės taisyklių sąrašo sudarymas
on behalf of the PPE Group Subject: Modernisation of Customs Code and introduction of list of non-preferential rules of origin
Šiuo metu prekių kilmė nustatoma remiantis Bendrijos muitinės kodekso (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92) 24 straipsnyje įtvirtintu principu, pagal kurį prekės, kurios buvo gaminamos daugiau nei vienoje šalyje, laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atliktas svarbus to produkto gamybos etapas.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
PPO deda pastangas siekdama suderinti nelengvatinę prekių kilmę.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
Remdamasi PPO projektu ir taip prisidėdama prie Muitinės kodekso modernizavimo, Komisija sukūrė skirtingas privalomas nelengvatinės kilmės taisykles.
On the basis of the WTO draft, and as part of efforts to modernise the Customs Code, the Commission has developed different binding rules of origin for non-preferential origin.
Komisijos teigimu, šis griežtas taisyklių sąrašas padės pasiekti didesnio teisinio aiškumo importo srityje ir pasitarnaus kaip aiškus teisinis pagrindas, ypač antidempingo bylose.
According to the Commission, this rigid list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Tačiau įmonėms dėl šių taisyklių taikymo procedūra taptų komplikuotesnė ir sudėtingesnė.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Anksčiau prekių kilmę nustatydavo eksportuojanti šalis, dabar pagal Komisijos pasiūlymą prekių iš trečiųjų šalių kilmę nustatytų pati ES.
Whereas previously the exporting country identified the origin of goods, according to the Commission proposal the EU itself would determine the origin of goods from third countries.
Kaip ši stebėsena bus vykdoma?
How will this monitoring take place?
Kaip galima kalbėti apie didesnį teisinį tikrumą Europos importuotojams, jei antidempingo bylos sudaro tik 0,7 % viso importo į ES?
How can we speak of more legal certainty for European importers if anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU?
Priklausomai nuo produktų grupių arba nuo produktų, kurie buvo naudojami jų gamybai, gali susidaryti įvairių atvejų, kai produkto kilmė nebebus Europa.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of European origin.
Kaip Komisija ketina kovoti su įvaizdžio problema, kuri dėl to kils Europos gamintojams, ir su Europos gamybos mažėjimu?
How does the Commission intend to counter the image problem which this will create for European manufacturers and the decline of European production?
Eksporto srityje, Komisija siūlo, kad importuojančios šalys turėtų turėti teisę taikyti savo kilmės taisykles.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Kaip galima tai įgyvendinti?
How should this be implemented?
Kokius išteklius Komisija skirs operatoriams, siekdama padėti jiems įgyvendinti daugiau nei 190 šalių kilmės taisykles?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Ar dėl to dar labiau nepadaugės biurokratijos?
Will this not mean even more bureaucracy?
Importo srityje reikia laikytis ES kilmės taisyklių; tačiau eksporto srityje yra daugiau galimybių.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Ar Komisija išsiaiškino, ar skirtingos kilmės taisyklės eksportui ir importui yra suderinamos su ES teise ir ar jos atitinka PPO reikalavimus?
Has the Commission clarified whether different rules of origin for exports and imports are compatible with EU law and whether they are WTO-compliant?
Ar sąrašo sudarymas atitinka Smulkiojo verslo akto ir ES MVĮ internacionalizavimo strategijos tikslus?
Is the introduction of the list in line with the objectives of the Small Business Act and the EU strategy for internationalisation of SMEs?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000333/2011
Question for oral answer O-000333/2011
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vadu Tema: Pirminis atsakas į Komisijos žaliąją knygą dėl stabilumui užtikrinti skirtų obligacijų išleidimo pagrįstumo
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Initial response to the Commission Green Paper on the feasibility of introducing stability bonds
Kokie konsultavimosi dėl žaliojoje knygoje aptariamų stabilumui užtikrinti skirtų obligacijų tarpiniai rezultatai?
What are the interim results of the consultation on stability bonds referred to in the Green Paper?
Kokių tolesnių veiksmų Komisija ketina imtis, atsižvelgdamas į pagal žaliąją knygą vykdytas viešąsias konsultacijas?
Based on the public consultation on the Green Paper by the Commission, what are the next steps foreseen by the Commission?
Kaip Komisija vertina pastarojo meto rinkos pokyčius ir politinius susitarimus, kaip antai Europos Vadovų Tarybos 2011 m. gruodžio 8–9 d. susitikimo išvados, ir kokia politikos priemonė būtų veiksmingiausia trumpuoju laikotarpiu?
How does the Commission assess the recent market developments and political agreements, such as the conclusions by the European Council on 8-9 December 2011, and what kind of policy instrument would be the most efficient in the short term?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000001/2012
Question for oral answer O-000001/2012
EFD frakcijos vardu Tema: Pusiausvyros maisto tiekimo grandinėje nebuvimas
on behalf of the EFD Group Subject: Imbalances in the food supply chain
Maisto produktų rinkoje šiuo metu dominuoja stambios paskirstymo bendrovės ir kainos, mokamos ūkininkams maisto tiekimo grandinėje, yra nuolatos mažinamos.
The food market is dominated at present by large-scale distributors and the prices that farmers receive in the food supply chain are constantly reduced.
Tuo tarpu gamybos sąnaudos ir toliau didėją, ūkininkai negauna pakankamų pajamų už savo produkciją ir dideli prekybos centrai gauna naudos ūkininkų sąskaita.
While production costs continue to rise, farmers do not receive sufficient revenue for their production and big supermarkets profit at their expense.
Dėl didelio skirtumo tarp kainos, kuri mokama ūkininkams ir galutinės kainos, kurią moka vartotojai, taip pat dėl skaidrumo stokos ir piktnaudžiavimo maisto tiekimo grandinėje darosi nebenaudinga užsiimti žemės ūkio veikla ir ūkininkų išlikimui kyla didelis pavojus.
Due to the large gap between the price paid to farmers and the final price paid by consumers, as well as the lack of transparency and the abuse in the food supply chain, it becomes unattractive to engage in agricultural activity and the survival of farmers is put at a high risk.
Ar Komisija ketina imtis kokių nors priemonių siekdama sustiprinti ūkininkų derybinę poziciją ir įtaką maisto tiekimo grandinėje ir užtikrinti, kad jie gautų didesnę kainą už galutinį produktą?
Does the Commission intend to undertake any measures in order to strengthen the farmers’ bargaining position and power in the food chain and to ensure that they receive a higher final product price?
Ar Komisija planuoja pateikti pasiūlymų, kuriais siekiama apriboti didžiųjų prekybos centrų ir monopolijų dominuojančią padėtį?
Does the Commission plan to make proposals aimed at curbing the dominance of large-scale retailers and monopolies?
Ar Komisija planuoja spręsti spekuliacijos maisto prekių kainų srityje problemą?
Does the Commission plan to address the problem of speculation in food commodity prices?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000002/2012
Question for oral answer O-000002/2012
Tema: Tolesni veiksmai priėmus rezoliuciją "EEE ir Šveicarijos ryšiai – visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys" (2009/2176(INI))
Subject: Follow-up to the resolution on EEA-Switzerland – Obstacles with regard to the full implementation of the internal market (2009/2176(INI))
Parlamentas kelis kartus kreipėsi į Komisiją, prašydamas pagerinti ES ir Šveicarijos bendradarbiavimą vidaus rinkos klausimais.
It made a number of requests to the Commission to improve the cooperation between the EU and Switzerland in internal market matters.
Kokių veiksmų ėmėsi Komisija, siekdama išspręsti su pagalbinėmis priemonėmis susijusias problemas, dėl kurių ES MVĮ sunku teikti paslaugas Šveicarijoje, ir įtikinti Šveicarijos valdžios institucijas panaikinti taisykles, pagal kurias iš užsienio bendrovių, teikiančių tarpvalstybines paslaugas, reikalaujama pateikti užstatą kaip finansinio sąžiningumo garantiją?
What actions have been undertaken by the Commission to solve the problems regarding the supporting measures which make it difficult for SMEs from the EU to provide services in Switzerland and to convince the Swiss authorities to repeal regulations which oblige foreign enterprises providing cross-border services to deposit a guarantee of financial probity?
Rezoliucijoje Parlamentas išreiškė susirūpinimą dėl įvykių Ciūricho Kloteno oro uoste, kai Šveicarijos valdžios atstovai nesuteikė leidimo Vokietijos ir Austrijos taksi vežti keleivių.
In the resolution, the Parliament expressed its concerns about the situation at Zürich-Kloten Airport where the Swiss authorities refused to allow German and Austrian taxis to take passengers.
Parlamentas labai abejoja tokios situacijos suderinamumu su susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo ir atitinkamai paskatino Komisiją nuodugniai išnagrinėti šį klausimą.
The Parliament has serious doubts as to whether this situation is compatible with the Free Movement of Persons Agreement and has therefore urged the Commission to examine this issue thoroughly.
Ar galėtų Komisija pateikti Parlamentui naujos informacijos šiuo konkrečiu klausimu ir savo bendrą požiūrį į tokio pobūdžio apribojimus?
Could the Commission give an update to the Parliament regarding this particular situation as well as its general approach towards this kind of restriction?
Kokia pažanga buvo padaryta siekiant parengti vidaus rinkos taisykles, kurias taikant abiejų šalių ekonomikos subjektams būtų sudaryta skaidresnė ir aiškesnė verslo aplinka?
What progress has been made in developing internal market rules more apt to provide economic operators from both sides with a more transparent and predictable environment?
Kokia pažanga buvo padaryta ieškant horizontalių sprendimų tam tikroms institucinėms problemoms spręsti, kaip antai suskaidymo, sprendimų priėmimo sistemos skaidrumo stygiaus, nepakankamo jungtinių komitetų bendravimo ir neveiksmingo ginčų sprendimo?
What progress has been made in finding horizontal solutions to certain institutional problems, e.g. fragmentation, lack of transparency in the decision-making system, insufficient communication between the Joint Committees and ineffective dispute settlement?
Kokia yra dabartinė derybų dėl būsimų Europos Sąjungos bei Šveicarijos santykių padėtis?
What is the state of play of the negotiations on the future relations between the European Union and Switzerland?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000003/2012
Question for oral answer O-000003/2012
ALDE frakcijos vardu Tema: Muitinės kodekso modernizavimas ir prekių sąrašo, kurioms taikomos nelengvatinės kilmės taisyklės, sudarymas
on behalf of the ALDE Group Subject: Modernisation of the Customs Code and introduction of a list of non-preferential rules of origin
Šiuo metu prekių kilmė nustatoma remiantis Bendrijos muitinės kodekso (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92) 24 straipsnyje įtvirtintu principu, pagal kurį prekės, kurios buvo gaminamos daugiau nei vienoje šalyje, laikomos kilusiomis iš tos šalies, kurioje buvo atliekamas baigiamasis, svarbus, ekonomiškai pagrįstas jų perdirbimo arba apdorojimo procesas tam tikslui įrengtoje įmonėje, o šio proceso metu buvo pagamintas naujas produktas arba atlikti svarbaus to produkto gamybos etapo darbai.
Currently the origin of goods is determined by the principle enshrined in Article 24 of the Community Customs Code (Council Regulation (EEC) No 2913/92), according to which goods whose production involved more than one country are deemed to originate in the country where they underwent their last substantial, economically justified processing or working in an undertaking equipped for that purpose and resulting in the manufacture of a new product or representing an important stage of manufacture.
PPO deda pastangas suderinti nelengvatinę prekių kilmę.
The WTO is undertaking efforts to harmonise the non-preferential origin of goods.
Komisijos teigimu, šis taisyklių sąrašas padės siekti didesnio teisinio aiškumo importo srityje ir pasitarnaus kaip aiškus teisinis pagrindas, ypač antidempingo bylose.
According to the Commission, this list of rules will lead to more legal clarity regarding imports and serve as a clear legal basis, especially in anti-dumping cases.
Tačiau įmonėms dėl jų taikymo procedūra taptų daug komplikuotesnė ir sudėtingesnė.
For companies, however, their introduction would make the procedure much more complex and complicated.
Jei antidempingo bylos keliamos tik 0,7 proc. viso importo į ES atvejų, ar vis dar galios argumentas dėl teisinio garanto Europos importuotojams nustatymo?
If anti-dumping cases involve only 0.7% of all imports into the EU, is the argument about establishing legal certainty for European importers still valid?
Priklausomai nuo produktų grupių arba nuo produktų, kurie buvo naudojami jų gamybai, gali susidaryti įvairių atvejų, kai produktas jau nebebus ES kilmės.
Depending on the groups of products or on the products which have been used to produce them, various cases may arise where a product is no longer of EU origin.
Kaip Komisija vertina ES produkcijos sumažėjimo riziką?
What is the Commission’s assessment of the risk of a decline in EU production?
Eksporto srityje Komisija siūlo importuojančioms šalims suteikti teisę taikyti savo kilmės nustatymo taisykles.
On the export side, the Commission proposes that importing nations should be entitled to apply their own rules of origin.
Kaip būtų galima tai įgyvendinti?
How should this be implemented?
Kokius išteklius Komisija skirs vykdytojams, siekdama padėti jiems įgyvendinti daugiau nei 190 šalių kilmės taisykles?
What resources will the Commission make available to operators to assist them in implementing the rules of origin for more than 190 countries?
Importo srityje reikia laikytis ES kilmės taisyklių, tačiau eksporto srityje yra daugiau galimybių.
For imports, the EU rules of origin are required; for exports, on the other hand, there are more options.
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000004/2012
Question for oral answer O-000004/2012