natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2005 m. rugsėjo pradžioje Europos Sąjungos narė Vokietija pasirašė dvišalį susitarimą su Rusija dėl dujotiekio tiesimo Baltijos jūros dugnu.
In early September 2005, a Member State of the European Union, Germany, signed a bilateral agreement with Russia concerning the construction of a gas pipeline under the Baltic Sea.
Dujotiekio, kuris aplenks keturias Baltijos jūros valstybes ir ES šalis nares Lenkiją, Lietuvą, Latviją ir Estiją, tiesimas pažeidžia šių valstybių energetinius ir aplinkosaugos interesus.
The pipeline is to run alongside four EU Member States bordering on the Baltic Sea (Poland, Lithuania, Latvia and Estonia) and is detrimental to the energy and environmental interests of these states.
Ar gali, Europos Tarybos nuomone, viena ES valstybių (Vokietija) vienašališkai sudaryti susitarimą su ne ES valstybe (Rusija) dėl dujotiekio tiesimo Baltijos jūros dugnu, kai tokio susitarimo įgyvendinimas tiesiogiai liečia ir pažeidžia kitų ES valstybių ypatingos svarbos interesus?
Does the Council think that an EU Member State (Germany) should be able unilaterally to conclude an agreement with a third country (Russia) concerning the construction of a gas pipeline in the Baltic Sea, when its implementation will affect and directly harm the very important interests of other EU Member States?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0045/06
ORAL QUESTION H-0045/06
Tema: ES siena su Rusija (dėl Estijos)
Subject: Estonia's border with Russia
Taigi Maskva neturinčiu precedento būdu atsisakė Rusijos vyriausybės parašo ir, be to, visai neseniai ėmė spausti Estiją taip pat atsitraukti ir iš naujo pradėti 10 metų trukusias derybas.
Thus Moscow unprecedentedly withdrew the signature of the Russian Government and recently urged Estonia to go back and reopen over 10 years of negotiations.
Tarybos ir Komisijos pozicija šiuo klausimu išlieka neaiški, nepaisant to, kad Rusijos provokacija naujoms valstybėms narėms leidžia suabejoti visos Sąjungos pasitikėjimu.
The position of both the Council and the Commission remains unclear, even if Russia’s provocation is jeopardising the credibility of the entire Union in the eyes of the new Member States.
Ar ES vadovams priimtina stovėti nuošalyje, pasirinkus abejingo stebėtojo vaidmenį?
Is it acceptable for the EU leadership to remain on the sidelines in the role of an indifferent observer?
Ar teisinga, kad Taryba atsisako ES vardu tapti minėto ginčo šalimi?
Is it right for the Council to refuse to take sides in a dispute on behalf of the EU?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0054/06
ORAL QUESTION H-0054/06
Tema: Dėl 7-osios Bendrosios programos moksliniams tyrimams finansuoti 2007-2013 metais
Subject: Funding of the seventh Framework Programme of the European Community for research for the period 2007-2013
Šiais metais bus patvirtinta 7-oji Bendroji programa moksliniams tyrimams finansuoti 2007-2013 metais.
The funding of the seventh Framework Programme of the European Community for research for the period 2007-2013 is due to be adopted this year.
Biudžete numatyta per 72 milijardų eurų, planuojama po du kartus padidinti dalyvaujančių projektuose mokslininkų skaičių, sukurti mokslininkų darbo vietų, sudaryti geresnes mokslo ir verslo bendradarbiavimo sąlygas.
The programme will have a budget of over EUR 72 000 million and includes plans to double the number of researchers taking part in projects, to create research jobs and to improve the conditions for collaboration between research and business.
Dalyvavimo 6-ojoje Bendrojoje programoje statistika rodo, kad daugelyje Europos Sąjungos valstybių, tarp jų ir Lietuvoje, mažosios ir vidutinės įmonės retai gauna finansavimą, palyginti su universitetais ir kitomis mokslo įstaigomis bei institutais.
Statistics on participation in the sixth Framework Programme of the European Community for research for the period 2007-2013 show that in the majority of EU Member States, including Lithuania, small and medium-sized businesses often received less funding than universities and other centres of research or institutes.
Europos Sąjungos šalyse, ypač naujosiose, menkai paplitęs mokslininkų ir privačių verslo kompanijų bendradarbiavimas.
In EU countries, and in the new Member States in particular, there is little collaboration between private businesses and researchers.
Tai mažina Europos Sąjungos konkurencingumą ir pasauliniu mastu.
This state of affairs reduces the EU’s competitiveness globally.
Ar nebūtų tikslinga skirti tam tikrą dalį 7-osios Bendrosios programos lėšų (15 - 20 proc.) mažųjų ir vidutinių įmonių paraiškoms finansuoti?
Would it not be appropriate to allocate part of the moneys available under the seventh Community Framework Programme (15–20 %) towards funding the requirements of small and medium-sized businesses?
Tai, mano manymu, paskatintų privačias įmones glaudžiau bendradarbiauti su mokslo įstaigomis ir pavieniais mokslininkais bei kurti naujas plataus taikymo technologijas ir inovacijas.
In my view, this would encourage private businesses to collaborate with centres of research and individual researchers and would also help to increase the use of new technologies and innovations.
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0069/06
ORAL QUESTION H-0069/06
Tema: Naujoji 2007-2013 m. finansinė perspektyva
Subject: New financial perspective 2007-2013
Savo 2006 m. sausio 18 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas aiškiai pabrėžė, kad jo prioritetai naujosios 2007–2013 m. perspektyvos atžvilgiu yra gerovė, konkurencingumas, solidarumas, sanglauda ir saugumas.
In its resolution of 18 January 2006, Parliament clearly underlined that its priorities for the new financial perspective 2007-2013 are prosperity, competitiveness, solidarity, cohesion and security.
Sanglauda yra svarbi ne tik naujosioms, bet ir senosioms ES narėms, pvz., Ispanijai, Portugalijai, Graikijai ir kitoms.
Cohesion is important not only to the new EU Member States, but to the old ones, i.e. Spain, Portugal, Greece and others.
Europos Parlamentas atmetė Tarybos 2005 m. gruodžio 15–16 d. išvadas ir išreiškė norą pradėti konstruktyvias derybas su Taryba remiantis pateiktomis atitinkamomis pozicijomis, kai Sąjungai pirmininkaujančiai Austrijai bus suteikti realūs derybų įgaliojimai.
Parliament rejected the Council's conclusions of 15-16 December 2005 and expressed its willingness to enter into constructive negotiations with the Council on the basis of the respective positions provided when the Austrian Presidency is entrusted with a real negotiating mandate.
Ar Taryba sutarė dėl įgaliojimų?
Has the Council agreed upon the mandate?
Ar Taryba pritaria EP pozicijai, kad sanglauda, kartu su konkurencingumu, saugumu ir gerove, turėtų likti prioritetu 2007–2013 m?
Does the Council share Parliament's position that cohesion should remain a priority during 2007-2013 along with competitiveness, security and prosperity?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0070/06
ORAL QUESTION H-0070/06
Tema: Dėl Lietuvos prisijungimo prie euro zonos
Subject: Lithuania's entry into the euro zone
Lietuva siekia tapti euro zonos nare nuo 2007 m. sausio 1 d.
Lithuania would like to become a member of the euro zone as from 1 January 2007.
Pastaruoju metu pasirodė vertinimų, neva Lietuva ir Estija yra pernelyg neturtingos, kad galėtų tapti euro zonos narėmis, ir tai bus tikroji priežastis, kodėl jos nebus priimtos į euro zoną nuo 2007 m. sausio 1 d., kaip tikisi abi Baltijos valstybės.
Last year, projections were brought out to the effect that Lithuania and Estonia were a little too impoverished to join the euro zone and that that would be genuine grounds for not admitting the countries into the euro zone as from 1 January 2007, which is what the two Baltic states hope for.
Mums žinomi privalomi kriterijai, kuriuos įvykdžiusios šalys tampa euro zonos narėmis.
The mandatory criteria which a country must comply with in order to become a member of the euro zone are well known.
Ar Europos Komisija svarsto galimybę dar šiemet keisti kriterijus ir įvesti naujus, papildomus kriterijus šalims, siekiančioms tapti euro zonos narėmis?
Does the Commission envisage the possibility of changing the criteria this year and of introducing new, additional criteria for countries seeking to join the euro zone?
Ar Komisija gali patvirtinti, kad naujų, papildomų kriterijų nebus, ir kad Lietuva, Estija ir kitos šalys, siekiančios tapti euro zonos narėmis, bus vertinamos pagal tuos pačius penkis kriterijus: infliacijos lygis, trumpalaikių paskolų palūkanų norma, valstybės sektoriaus deficitas, grynoji skola ir valiutos kurso stabilumas?
Can the Commission confirm that there will be no new additional criteria to be met and that Lithuania, Estonia and the other countries wishing to join the euro zone will be assessed on the basis of the same five criteria: rate of inflation, the long-term interest rate trend, level of government deficit, net government debt and exchange rate stability of the national currency?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0072/06
ORAL QUESTION H-0072/06
Tema: : Euronews žinių kanalo transliavimas Lietuvoje
Subject: EuroNews coverage in Lithuania
EuroNews televizijos kanalas apžvelgia svarbiausius dienos įvykius Europoje ir yra iš dalies finansuojamas iš ES biudžeto.
EuroNews offers daily coverage of topical European issues and is partly subsidised from the EU budget.
Lietuvos gyventojai, kitaip nei kitų valstybių narių piliečiai, neturi galimybės žiūrėti šio kanalo programų, be to, vietos žiniasklaidos priemonės neturi pakankamai lėšų sudaryti darbo sutartis su reporteriais Europos Sąjungoje.
The fact that residents of Lithuania do not have access to such programmes places them at a disadvantage compared to the citizens of other Member States, especially as local mass media cannot afford contracting reporters in the European Union.
Ar, Komisijos nuomone, būtų galima suteikti Lietuvos gyventojams galimybę stebėti kiekvieną dieną pusės valandos Euronews programą per valstybinę televiziją?
Does the Commission see any way of providing access for the residents of Lithuania to daily half-hour broadcasts of EuroNews on the national public broadcaster?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0144/06
ORAL QUESTION H-0144/06
Vyriausybės valandai 2006 Kovo mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in March 2006
Ar gali, Europos Tarybos nuomone, viena iš ES valstybių (Vokietija) vienašališkai sudaryti susitarimą su ne ES valstybe (Rusija) dėl dujotiekio tiesimo Baltijos jūros dugnu, kai tokio susitarimo įgyvendinimas tiesiogiai liečia ir pažeidžia kitų ES valstybių ypatingos svarbos interesus?
Does the Council think that an EU Member State (Germany) should be able unilaterally to conclude an agreement with a third country (Russia) concerning the construction of a gas pipeline in the Baltic Sea, when its implementation will affect and directly harm the very important interests of other EU Member States?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0146/06
ORAL QUESTION H-0146/06
Tema: Europos Sąjungos derybos su Serbija ir Juodkalnija
Subject: The EU's negotiations with Serbia and Montenegro
Šių metų pavasarį numatytas referendumas, kuriame Juodkalnijos gyventojai turės atsakyti į klausimą, ar jie nori gyventi nepriklausomoje valstybėje.
A referendum is due to be held in the spring of this year in which the people of Montenegro will be asked whether they wish to live in an independent state.
Jeigu atsakymas bus neigiamas, liks dabartinė padėtis, tačiau, matyt, Europos Komisija ruošiasi ir kitokiam variantui.
If the answer is no, the status quo will be maintained, but it would appear that the Commission is also preparing for the other eventuality.
Kaip, Jūsų manymu, šio referendumo baigtis, jei bus balsuota už Juodkalnijos nepriklausomybę, atsilieptų Europos Sąjungos deryboms su Serbija ir Juodkalnija dėl stabilizacijos ir asociacijos sutarčių?
If the referendum results in a vote in favour of independence for Montenegro, how would this affect the EU’s negotiations with Serbia and Montenegro on a stabilisation and association agreement?
Ar Europos Komisija tuoj pat pradėtų derybas dėl minėtų sutarčių su dviem atskiromis valstybėmis?
Would the Commission immediately open negotiations on stabilisation and association agreements with the two separate countries?
Ar atsiskyrimas apsunkintų derybas laiko požiūriu, kol abi šalys sutvarkytų separacijos formalumus?
Would the break-up delay negotiations while the two countries settle the formalities of separation?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0153/06
ORAL QUESTION H-0153/06
Tema: Paslaugų direktyvos įtaka migracijos mastams ES ir Sąjungos migracijos politikai
Subject: Impact of the Service Directive on the scale of migration in the EU and Community migration policy
Vienas iš Austrijos pirmininkavimo ES prioritetų yra ES Paslaugų direktyvos priėmimas.
The adoption of the Services Directive is one of the priorities of the Austrian Presidency of the European Union.
Ar pirmininkaujanti šalis tikisi žymaus migracijos padidėjimo ES viduje įsigaliojus šiai direktyvai?
Does the Presidency-in-Office expect a significant increase in migration within the EU once the Directive enters into force?
Kokią įtaką šios direktyvos įgyvendinimas gali turėti darbo jėgos migracijai ir mobilumui ES viduje artimiausiu metu ir tolimesnėje perspektyvoje?
What impact could its implementation have in the near future and in the longer term on the migration and mobility of workers in the EU?
Ar šios direktyvos įgyvendinimas neinspiruos naujos ES migracijos politikos reformos?
Will its implementation not give rise to a further reform of EU migration policy?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0156/06
ORAL QUESTION H-0156/06
Kaip Komisija vertina derybų su Turkija procesą?
What is the Commission’s assessment of the process of negotiations with Turkey?
Kokia pažanga padaryta, sprendžiant minėtoje EP rezoliucijoje nurodytas problemas?
What progress has been made towards resolving the problems referred to in the above European Parliament resolution?
Ar Komisijos vertinimu, pastebėta bent minimali pažanga žmogaus, visų pirma moterų, teisių ir laisvių užtikrinimo srityje Turkijoje - šalyje, kuri siekia tapti ES nare?
In the Commission’s view, has there been even minimal progress in the area of safeguarding human rights and freedoms, particularly women’s rights and freedoms, in Turkey – a country that is seeking membership of the EU?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0222/06
ORAL QUESTION H-0222/06
Vyriausybės valandai 2006 Balandžio mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in April 2006
Tema: Naujųjų ES šalių prisijungimas prie euro zonos
Subject: Accession of new EU Member States to the euro zone
Spaudoje ir oficialių pareigūnų pareiškimuose pasigirsta minčių, kad vertinant naujųjų ES šalių pasiruošimą euro įvedimui bus atsižvelgiama ne tik į Mastrichto kriterijus, bet ir į bendrą šalies ekonominį išsivystymo lygį.
According to opinions expressed in the press and in official statements, assessment of new EU Member States’ readiness to join the euro zone will take account not only of the Maastricht criteria but also of each country’s general economic level of development.
Konkrečiai buvo skelbiama, kad Slovėnija dėl jos aukštesnio BVP vienam gyventojui už Lietuvos ir Estijos BVP vienam gyventojui gali būti pakviesta jungtis prie euro zonos, o pastarosios dvi valstybės, netgi jeigu atitiktų Mastrichto kriterijus, įskaitant infliacijos lygį, pakviestos nebus.
Specifically, it has been declared that Slovenia, on account of its higher level of GDP per head than that of Lithuania and Estonia, can be invited to join the euro zone, whereas the latter two countries will not be invited to do so even if they fulfil the Maastricht criteria, including the level of inflation.
Ar turi pagrindo tokie pareiškimai?
Are these statements accurate?
Ar jūs galite aiškiai pasakyti, kad priimant sprendimą dėl naujųjų šalių prisijungimo prie euro zonos bus vadovaujamasi tik Mastrichto, o ne jokiais kitais kriterijais?
Can the Commission give a clear assurance that any decision on the accession of new Member States to the euro zone will be made on the basis of the Maastricht criteria alone and not of any other criteria?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0275/06
ORAL QUESTION H-0275/06
Vyriausybės valandai 2006 Gegužės mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in May 2006
Tema: Dėl euro įvedimo Lietuvoje
Subject: Introduction of the euro in Lithuania
Europos Sąjunga 2006 metų gegužės mėnesį turės apsispręsti dėl euro įvedimo prašymus pateikusiose Slovėnijoje ir Lietuvoje.
In May 2006 the European Union will be required to take a decision on the requests for introduction of the euro submitted by Lithuania and Slovenia.
Tai pirmoji reali euro zonos plėtra, kai iš karto įvedamas grynasis euras.
This will be the first genuine enlargement of the euro zone, which will at the same time see the introduction of euro banknotes and coins.
Pasigirsta įvairių politinių spekuliacijų, jog kai kurios naujosios šalys yra per daug neturtingos, kad taptų euro zonos narėmis.
According to various political speculations, some new Member States do not have the necessary financial prosperity to form part of the euro zone.
Europos centrinio banko vadovas pareiškė, kad Mastrichto kriterijus būtina tenkinti ne tik vertinimo laikotarpiu, bet ir ilgalaikės perspektyvos požiūriu.
The Director of the European Central Bank has stated that it is not enough to meet the Maastricht criteria at the time of assessment, but also in a longer-term perspective.
Iš 11 1999 m. sausio 1 d. į euro zoną įstojusių šalių net 6 šalys įvairiais laikotarpiais viršijo kainų stabilumo kriterijų.
Among the eleven countries which joined the euro zone on 1 January 1999, no fewer than six have failed, at one time or another, to meet the price stability criteria.
Pavyzdžiui, Airijos infliacija buvo per didelė nuo 1998 m. lapkričio iki 2005 m. birželio mėnesio.
In Ireland, for example, inflation was higher than authorised between November 1998 and June 2005.
Lietuvos infliacija Mastrichto kriterijų gali viršyti tik 0,1 proc., o prieš tai 6 metus buvo žemiau Mastrichto kriterijaus lygio.
Inflation in Lithuania may not exceed the Maastricht criteria by more than 0.1% despite the fact that it was lower than the limit set by the criteria for six years.
Ar vertinant naujas euro zonos kandidates bus atsižvelgiama į senųjų euro zonos šalių patirtį dėl infliacijos viršijimo, taip pat ir į Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų pažeidimus kai kuriose euro zonos šalyse?
In assessing the situation in the new countries applying to join the euro zone, will consideration be given to the experience of euro zone countries as regards exceeding authorised inflation rates and infringement by certain euro zone countries of the Stability and Growth Pact requirements?
Ar Taryba nemano, kad reikia atsižvelgti į išorinius veiksnius - energetinių išteklių kainų augimą ir į tai, jog spartus ekonomikos augimas ir kainų mažėjimas vienu metu realiai neįmanomi.
Does the Council not consider that account should be taken of external factors, such as the rise in energy prices and the fact that it is actually impossible to have rapid economic growth and price cuts simultaneously?
Ar neatrodo, kad, siekiant išvengti atsitiktinio prekių atpigimo mažiausią infliaciją turinčiose Suomijoje ir Nyderlanduose, reikėtų tobulinti ir pačius Mastrichto kriterijus?
Would it not also be appropriate to improve the Maastricht criteria themselves in order to avoid an unintended fall in commodity prices in Finland and the Netherlands, which have a lower rate of inflation?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0276/06
ORAL QUESTION H-0276/06
Tema: Dėl Komisijos veiksmų tekstilės klausimu
Subject: Commission action in the field of textiles
Kinijai tapus PPO nare Kinijos tekstilės ir kitokios prekės baigia sužlugdyti kai kurių ES šalių pramonę.
Since China became a member of the WTO, Chinese textiles and other products have been completing the destruction of the industries of certain EU countries.
ES riboja tik 10 -ties tekstilės ir aprangos kategorijų prekių importą iš Kinijos.
The EU restricts imports of only 10 categories of Chinese textiles.
Tačiau grėsmingai didėja tokių gaminių, kaip kojinės ir pėdkelnės, paltai, striukės, švarkai, lino audiniai, importas.
However, imports of such products as socks and tights, coats, jackets and linen have increased dangerously.
Tai reiškia šių gaminių gamybos išsikėlimą iš ES.
This transfers production of these articles outside the EU.
Augant importui iš Kinijos, bendras importas neauga, nes išstumiamos iš ES rinkos besivystančios šalys - Indonezija, Bangladešas ir kitos.
While imports from China are increasing, Community imports are not, because such developing countries as Indonesia, Bangladesh, etc. are being supplanted on the European market.
Komisija yra politiškai įsipareigojusi nebeįvesti rinkos apsaugos priemonių Kinijai pagal specialiąją nuostatą dėl tekstilės Kinijos stojimo į PPO protokole.
The Commission has given a political commitment to cease imposing market protection measures on China in accordance with the special provisions relating to textiles adopted when China acceded to the WTO Protocol.
Tačiau yra kitų mechanizmų, pavyzdžiui, pereinamojo laikotarpio rinkos apsaugos priemonės Kinijai pagal produktus (TPSSM).
However, another mechanism exists, for example the Transitional Product-Specific Safeguard Mechanism (TPSSM), which applies to certain products from the People's Republic of China.
Ar Komisija nenumato taikyti šios priemonės?
Does the Commission not intend to apply these measures?
Komisijos parengta studija apie tekstilės ir aprangos pramonę ir jos rinkos ekspansijos galimybes rodo Kinijos eksporto augimo grėsmę, Kinijos valstybės paramą verslui, valstybinio finansų sektoriaus egzistavimą, yra nustatyta PPO antisubsidijų susitarimo pažeidimu.
A study by the Commission of the textile and clothing industry and the scope for expanding its markets reveals that there is a growing threat from Chinese exports, State aid to Chinese enterprises, the existence of sectors financed by the State and violations of the WTO's anti-subsidy agreement.
Tyrimo išvadose abejojama rinkos ekonomikos statuso Kinijai suteikimo galimybe.
The conclusions of the study cast doubt on the possibility of awarding China the status of a market economy.
Ką galėtų Komisaras atsakyti dėl rinkos ekonomikos statuso suteikimo Kinijai?
What is the Commission's position regarding this possibility?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0316/06
ORAL QUESTION H-0316/06
Tema: Euro įvedimas naujosiose ES šalyse
Subject: Introduction of the euro in new EU Member States
Slovėnijos ir Lietuvos prašymas įvertinti euro įvedimo galimybes tose šalyse iškelia naujus klausimus dėl euro zonos ateities.
The requests made by Slovenia and Lithuania for assessments to be made of those countries’ chances of adopting the euro raise new questions on the future of the euro zone.
Iki euro įvedimo kai kurie parametrai (pvz., infliacija) buvo vertinami pagal visas ES valstybes, nes nė viena dar neturėjo euro.
Before the introduction of the euro, certain parameters (e.g. inflation) were calculated on the basis of all EU countries, because none of them had adopted the euro at that stage.
Dabar tikslinga būtų skaičiuoti infliaciją tik pagal euro zonoje esančių šalių parametrus.
It would now be appropriate to calculate inflation only on the basis of parameters of the countries in the euro zone.
Vertinti infliacijos vidurkį pagal šalis, kurios net nežada laikytis Maastrichto reikalavimų dėl infliacijos, šiandien nelogiška ir trukdo euro zonos plėtrai.
To calculate average inflation on the basis of countries that have not even made a commitment to fulfil the Maastricht criteria on inflation is today illogical and hinders enlargement of the euro zone.
Kai kurios šalys, mažindamos alkoholio ar naftos produktų akcizus, dirbtinai mažino infliaciją ir apsunkino kelią į euro zoną šalims, kurios atsisakė administracinio ekonomikos valdymo.
Some countries have artificially reduced inflation by lowering duty on alcohol and petroleum products, making it more difficult for countries that reject state control of their economies to join the euro zone.
Kokias priemones numato Taryba, kad euro zonos plėtra nebūtų stabdoma dirbtinėmis priemonėmis?
What steps does the Council intend to take to ensure that enlargement of the euro zone is not held back by artificial measures?