natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar Komisija sutinka, kad žiniasklaidos laisvė yra pagrindinis demokratijos elementas, kurį ES ir jos institucijos turi apsaugoti, taip pat, jei reikia, imtis įgyvendinimo priemonių, kaip teigiama ESS 7 straipsnyje?
Does the Commission agree that media freedom is a fundamental element of democracy that the EU and its institutions must protect, including, if necessary, by activating Article 7 TEU?
Kokių veiksmų imsis Komisija, siekdama užtikrinti teisingą atitinkamų teisės aktų, susijusių su vidaus rinka, vaizdo ir garso politika, konkurencija, telekomunikacijomis, valstybės subsidijomis, viešųjų paslaugų įsipareigojimais ir pagrindinėmis teisėmis, taikymą?
What action will the Commission take to ensure proper and full enforcement of all relevant legislation in the areas of the internal market, audiovisual policy, competition, telecommunications, State subsidies, public service obligation and fundamental rights?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0104/2010
Question for oral answer O-0104/2010
Tema: Bendrijos susitarimai dėl readmisijos su trečiosiomis šalimis
Subject: Community readmission agreements with third countries
Europos Sąjunga iki šiol yra pasirašiusi 11 susitarimų dėl readmisijos.
The European Union is currently a signatory to 11 readmission agreements.
Ji yra pradėjusi derybas dėl 7 kitų susitarimų, iš kurių du (su Pakistanu ir Gruzija) yra beveik sudaryti ir vienas (su Turkija) turėtų būti pasirašytas artimiausiu metu.
It has entered into negotiation on seven more: two (Pakistan and Georgia) are on the point of being concluded, and one (Turkey) is to be signed very shortly.
Šie susitarimai tapo pagrindine ES priemone nelegalių migrantų „srautui sulaikyti“.
These agreements have become the main Community instrument with which to ‘contain the flow’ of illegal migrants.
Tačiau, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sustiprėjo Europos Parlamento įgaliojimai pritarimo tarptautiniams susitarimams srityje.
Since the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament has increased powers in the matter of consent to international agreements.
Kokias garantijas Komisija gali suteikti Parlamentui dėl skaidrumo ir teisės į informaciją apie derybų dėl šių susitarimų procesą?
What guarantees can the Commission give Parliament in terms of transparency and the right to be informed on the process of negotiating these agreements?
Kokias garantijas Komisija gali pateikti tais atvejais, kai šios šalys nėra pasirašiusios Ženevos konvencijos arba kitų susitarimų, susijusių su pagrindinių teisių apsauga?
What guarantees can the Commission offer in cases where the countries involved have not signed the Geneva Convention or other conventions relating to protection of fundamental rights?
Ar šios konvencijos netūrėtų būti pasirašytos prieš pasirašant tokius susitarimus?
Should signing these conventions not be a necessary precursor to signing the agreements?
Atsižvelgiant į tai, kad Europoje nėra bendros prieglobsčio sistemos ir į tai, kad visada išlieka grąžinimo rizika, tai atrodo būtina.
Given the absence of a uniform asylum system in Europe and the constant possibility of refoulement, this seems indispensable.
Kaip gali teisės aktų leidybos institucija tinkamai patvirtinti tokius susitarimus neturėdama nuo tada, kai 2004 m. įsigaliojo pirmasis toks susitarimas, jokio išsamaus tokių priemonių veiksmingumo ir jų įgyvendinimo stebėsenos įvertinimo?
How is it possible, as a legislative authority, to approve such agreements in full possession of the facts without ever, since the entry into force of the first agreement of this kind in 2004, having seen any evidence-based evaluation of the effectiveness of such instruments and the consequences of their implementation?
Ar legitimu leisti valstybėms narėms atlikti grąžinimus į tėvynę laiku iš trečiųjų šalių negavus atsakymo į readmisijos prašymą dėl savo šalies piliečių, trečiosios šalies, per kurią jie keliavo tranzitu, piliečių arba dėl asmenų be pilietybės?
Is it legitimate to authorise the Member States to carry out repatriations in the absence of a reply from the third country within the set time limit to a request for readmission of one of its nationals, a third-country national who has transited through the country, or a stateless person?
Ar šiuose susitarimuose neturėtų būti aiškiai paminėta parama grąžintų asmenų reintegracijai?
Should the agreements not make explicit mention of assistance with reintegration for those who are readmitted?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0105/2010
Question for oral answer O-0105/2010
PPE frakcijos vardu Tema: ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas
on behalf of the PPE Group Subject: EU-South Korea Free Trade Agreement
ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas buvo sudarytas 2009 m. spalio 15 d. po dvejus su puse metų trukusių derybų.
The EU-South Korea Free Trade Agreement (FTA) was agreed on 15 October 2009 after two and a half years of negotiations.
Europos Parlamentas rudenį dar turi patvirtinti galutinį susitarimą, pagal kurį numatoma sudaryti visiškai naujas prekybos prekėmis ir paslaugomis sąlygas, taigi, remiantis Europos Komisijos prognozėmis, ES eksportuos į Korėją 19,1 milijardo eurų vertės prekių ir paslaugų, o Korėja į ES –12,8 milijardo eurų vertės prekių ir paslaugų.
The European Parliament has yet to approve the final deal in the autumn, which is expected to create substantial new trade in goods and services of €19.1 billion for the EU compared to €12.8 billion for Korea, according to European Commission forecasts.
Tačiau automobilių ir tekstilės pramonės šakos, kuriose sukuriama daug darbo vietų, susirūpinusios dėl to, kokias pasekmes turės pigus Korėjos įmonių prekių ir paslaugų importas.
However, the employment-intensive automotive and textile industries are worried about what effects cheap foreign imports from Korean firms could have.
Ką mano Taryba, atsižvelgdama į Europos automobilių gamintojų asociacijos perspėjimą, kad visoje Europoje gali būti prarasta 30 000 darbo vietų gamybos įmonėse ir uždaryta 10 gamyklų?
What is the Council's view regarding the warning of the European Automobile Manufacturers' Association, according to which 30 000 manufacturing jobs could be lost and 10 plants closed across Europe?
Kokios buvo Tarybos diskusijos su valstybėmis narėmis, ypač su tomis, kuriose automobilių ir tekstilės pramonės sektoriai labai svarbūs užimtumo požiūriu, dėl poveikio, kuris galbūt bus daromas užimtumui šiuose sektoriuose ir dėl to, kokia struktūrinė pagalba bus teikiama norint kompensuoti darbo vietų praradimą?
What discussions has the Council held with the Member States, particularly those which rely upon the automotive and textile industries for employment, about the potential employment impact in those sectors and what structural assistance will be made available to compensate for job losses?
Kaip Taryba užtikrins, kad įsigaliojus šiam Laisvosios prekybos susitarimui Pietų Korėja nedarytų naujų netarifinių kliūčių, kadangi žinoma, jog Pietų Korėja nuolat kuria naujas ir išmanias netarifines kliūtis siekdama apsaugoti savo rinką?
Given that South Korea is known for erecting new and innovative non-tariff barriers to protect its market, how will the Council ensure that new non-tariff barriers will not be introduced in South Korea after the entry into force of this Free Trade Agreement?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0106/2010
Question for oral answer O-0106/2010
ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas (LPS) buvo sudarytas 2009 m. spalio 15 d. po dvejus su puse metų trukusių derybų.
The EU-South Korea Free Trade Agreement (FTA) was agreed on 15 October 2009 after two and a half years of negotiations.
Ar Komisija atliko išsamų dabartinio ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimo poveikio užimtumui ES automobilių ir tekstilės sektoriuose vertinimą?
Has the Commission conducted an in-depth impact assessment of the employment implications in the EU automotive and textile sectors of an EU-South Korea Free Trade Agreement as currently drafted?
Jei taip, kokios šio vertinimo išvados ir ką mano Komisija, atsižvelgdama į Europos automobilių gamintojų asociacijos perspėjimą, kad visoje Europoje gali būti prarasta 30 000 darbo vietų gamybos įmonėse ir uždaryta 10 gamyklų?
If so, what are the conclusions and what is the Commission's view regarding the warning of the European Automobile Manufacturers' Association, according to which 30 000 manufacturing jobs could be lost and 10 plants closed across Europe?
Kokios buvo Komisijos diskusijos su valstybėmis narėmis, ypač su tomis, kuriose automobilių ir tekstilės pramonės sektoriai labai svarbūs užimtumo požiūriu, dėl poveikio, kuris galbūt bus daromas užimtumui šiuose sektoriuose, ir dėl to, kokia struktūrinė pagalba bus teikiama norint kompensuoti darbo vietų praradimą?
What discussions has the Commission held with the Member States, particularly those which rely upon the automotive and textile industries for employment, about the potential employment impact in those sectors and what structural assistance will be made available to compensate for job losses?
Dėl kokių priežasčių Komisija sutiko su muito mokesčio grąžinimo sąlyga, pagal kurią leidžiama Pietų Korėjai iki 45 proc. galutinio gaminio komponentų pirkti kitose Azijos šalyse ir taip Korėjai sudaromas pranašumas sąnaudų požiūriu, palyginti su Europoje įsikūrusiais gamintojais?
What is the Commission's rationale for agreeing to a duty drawback provision which will allow South Korea to source up to 45% of a finished product's components elsewhere in Asia, therefore providing a cost advantage over European-based manufacturers?
Kaip Komisija užtikrins, kad įsigaliojus šiam Laisvosios prekybos susitarimui Pietų Korėja nedarytų naujų netarifinių kliūčių, kadangi žinoma, jog Pietų Korėja nuolat kuria naujas ir išmanias netarifines kliūtis siekdama apsaugoti savo rinką?
Given that South Korea is known for erecting new and innovative non-tariff barriers to protect its market, how will the Commission ensure that new non-tariff barriers will not be introduced in South Korea after the entry into force of this Free Trade Agreement?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0107/2010
Question for oral answer O-0107/2010
Vystymosi komiteto vadu Tema: Biologinės įvairovės ir jos ekosistemų funkcijų įnašas į plėtrą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų
on behalf of the Committee on Development Subject: Contribution of biodiversity and its ecosystem services to development and the achievement of the MDGs
Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja 2010 metus paskelbė Tarptautiniais biologinės įvairovės metais.
The UN General Assembly has declared 2010 the International Year of Biodiversity.
Be to, 2010 metų Tarptautinės biologinės įvairovės dienos tema „Biologinė įvairovė siekiant plėtros ir mažinant skurdą“.
Also, the theme of the International Day for Biological Diversity in 2010 is Biodiversity for Development and Poverty Alleviation.
Labai svarbus TVT darbotvarkės aspektas – sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir taip prisidėti prie pažangos siekiant kai kurių pagrindinių TVT, pavyzdžiui, panaikinti ypač didelį skurdą ir badą, visiems užtikrinti sveikatos apsaugą ir išsilavinimą ir užtikrinti darnią aplinkos apsaugą.
Reversing biodiversity loss is a key dimension of the MDG agenda, which contributes to progress on some of the key MDG goals such as ending extreme poverty and hunger, ensuring health and education for all, and achieving environmental sustainability.
Kokių politinių priemonių imsis Taryba per 10-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP-10) Nagojoje siekdama spręsti biologinės įvairovės nykimo, kaip naujos su skurdo panaikinimu susijusios problemos, klausimą?
What are the policy responses of the Council with a view to addressing, at the Tenth meeting of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (COP 10) in Nagoya, the loss of biodiversity as a new challenge to alleviate poverty?
Visų pirma, kaip finansiniu ir techniniu požiūriu ji planuoja patenkinti mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius?
In particular, how does it plan to address, both financially and technically, the needs of the least developed countries?
Ar Taryba, atsižvelgdama į tai, ketina konkrečius vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Europos plėtros fondo tikslus derinti atsižvelgdama ir į šią problemą?
In this context, does the Council intend to adapt the DCI and EDF specific objectives to this topic?
Kokias konkrečias priemones ir kokių politikos priemonių derinį politikos suderinamumo vystymosi labui požiūriu ketina skatinti Taryba siekdama užtikrinti, kad biologinės įvairovės saugojimas būtų naudingas mažinant skurdą?
In relation to policy coherence for development, what concrete measures and what policy mix does the Council intend to promote to ensure that the protection of biodiversity contributes to poverty reduction?
Kokius politinius sprendimus numatė Taryba norėdama užtikrinti, kad į biologinę įvairovę būtų atsižvelgiama vykdant ūkinę, įskaitant žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir turizmo, veiklą?
What policy responses has the Council envisaged to ensure the mainstreaming of biodiversity into economic sectoral activities, including agriculture, forestry, fisheries and tourism?
Galiausiai, kokius mechanizmus Taryba planuoja remti per 10-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP-10), kad būtų užtikrintos Orhuso konvencijoje numatytos teisės ir gerbiamos neturtingųjų teisės ir kad su jais būtų konsultuojamasi derybų procese, tuo pat metu užtikrinant, kad būtų teisingai dalijamasi genetinių išteklių ir ekosistemų funkcijų naudojimo privalumais?
Finally, what kind of mechanisms does the Council plan to support at the COP-10 to safeguard the rights enshrined in the Aarhus Convention and ensure that the rights of the poor are respected and that they are involved in the consultation process, while ensuring an equitable sharing of the benefits arising from genetic resources and ecosystem services?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0108/2010
Question for oral answer O-0108/2010
Vystymosi komiteto vadu Tema: Biologinės įvairovės ir jos ekosistemų funkcijų įnašas į plėtrą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT)
on behalf of the Committee on Development Subject: Contribution of biodiversity and its ecosystem services to development and the achievement of the MDGs
Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja 2010 metus paskelbė Tarptautiniais biologinės įvairovės metais.
The United Nations General Assembly has declared 2010 the International Year of Biodiversity.
Be to, 2010 metų Tarptautinės biologinės įvairovės dienos tema „Biologinė įvairovė siekiant plėtros ir mažinant skurdą“.
Also, the theme of the International Day for Biological Diversity in 2010 is biodiversity, development and poverty alleviation.
Labai svarbus TVT darbotvarkės aspektas – sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir taip prisidėti prie pažangos siekiant kai kurių pagrindinių TVT, pavyzdžiui, panaikinti ypač didelį skurdą ir badą, visiems užtikrinti sveikatos apsaugą ir išsilavinimą ir užtikrinti darnią aplinkos apsaugą.
Reversing biodiversity loss is a key dimension of the MDG agenda and that contributes to progress on some of the key MDG goals such as ending extreme poverty and hunger, ensuring health and education for all and achieving environmental sustainability.
Kokių politinių priemonių imsis Komisija per 10-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP 10) Nagojoje siekdama spręsti biologinės įvairovės nykimo, kaip naujos su skurdo panaikinimu susijusios problemos, klausimą?
What are the Commission’s policy responses to address, at the tenth meeting of the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (COP 10) in Nagoya, the loss of biodiversity as a new challenge to alleviation of poverty?
Ar, atsižvelgdama į tai, Komisija ketina konkrečius vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Europos plėtros fondo tikslus derinti su šia problema?
In this context does the Commission intend to adapt the DCI- and EDF-specific objectives to this topic?
Kokios pozicijos laikysis Komisija derybose dėl protokolo dėl galimybės naudotis ištekliais ir pasidalijimo nauda režimo (angl. access and benefit sharing - ABS) projekto?
What stance will the Commission take on the negotiation on the draft protocol on access and benefit sharing (ABS)?
Kokias konkrečias priemones ir kokių politikos priemonių derinį politikos suderinamumo vystymosi labui požiūriu ketina skatinti Komisija siekdama užtikrinti, kad biologinės įvairovės saugojimas būtų naudingas mažinant skurdą?
In relation to policy coherence for development, what concrete measures and what policy mix does the Commission intend to promote to ensure that the protection of biodiversity contributes to poverty reduction?
Kokius politinius sprendimus numatė Komisija norėdama užtikrinti, kad į biologinę įvairovę būtų atsižvelgiama vykdant ūkinę, įskaitant žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir turizmo, veiklą?
What policy responses has the Commission envisaged to ensure the mainstreaming of biodiversity into economic sector activities, including agriculture, forestry, fisheries and tourism?
Galiausiai, kokius mechanizmus Komisija planuoja remti per 10-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP-10), kad būtų užtikrintos Orhuso konvencijoje numatytos teisės ir gerbiamos neturtingųjų teisės ir kad su jais būtų konsultuojamasi derybų procese, tuo pat metu užtikrinant, kad būtų teisingai dalijamasi genetinių išteklių ir ekosistemų funkcijų naudojimo privalumais?
Finally, what kind of mechanisms does the Commission plan to support at the COP 10 to ensure those rights contained in the Aarhus Convention and that the rights of the poor are respected and that they are involved in the consultation process, while ensuring an equitable sharing of benefits arising from genetic resources and ecosystem services?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0109/2010
Question for oral answer O-0109/2010
Tolede buvo surengtas neformalus ministrų, atsakingų už būsto politiką ir miestų plėtros politiką, susitikimas.
An informal meeting of the Ministers of Housing and Urban Development was held on 21 and 22 June 2010 in Toledo.
Dviejuose pareiškimuose ES ministrai patvirtino, kad valstybių narių miestų ir būsto politika yra glaudžiai susijusi su ES socialinės ir teritorinės sanglaudos politika, ir ypač pabrėžė politikos, kuria siekiama kovoti su socialine atskirtimi, skurdu ir klimato kaita, svarbą.
The EU Ministers confirmed in their two declarations the close link between the urban and housing policies of the Member States and the EU policies on social and territorial cohesion, and, in particular, the importance of policies to combat social exclusion, poverty and climate change.
Kadangi 74 % ES gyventojų įsikūrę miestuose, įgyvendinant nacionalinę ir ES politiką svarbu atkreipti didesnį dėmesį į miestų poreikius.
Since 74% of the EU population lives in cities, it is important to take greater account of the needs of the cities in national and EU policies.
Su klimato kaita susijusias problemas ir ekonomikos bei finansų krizę sėkmingai galima įveikti tik tuo atveju, jei tame procese dalyvautų Europos miestai.
It is only with the involvement of Europe's cities that the challenges of climate change and the economic and financial crisis can be successfully addressed.
Kaip valstybės narės ketina bendradarbiauti rengdamos ES miestų politiką ir įgyvendindamos integruotą miestų plėtros strategiją?
How do the Member States intend to cooperate in drafting an urban policy at EU level and implementing an integrated strategy for urban development?
Kaip nurodyta Tolede vykusio susitikimo išvadose, labai svarbu, kad valstybės narės ir Komisija aktyviai remtų ryžtingą energijos vartojimo efektyvumo politiką tam, kad būtų pasiekti „20-20-20“ tikslai.
As indicated in the conclusions of the Toledo meeting, the active support of the Member States and the Commission for an ambitious energy efficiency policy is essential in order to meet the 20-20-20 targets.
Tačiau šiuo metu, siekiant šio tikslo, nepakankamai naudojamasi struktūriniais fondais.
However, at present, insufficient use is being made of the Structural Funds for this purpose.
Kaip valstybės narės ketina prisidėti prie naujos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo įgyvendinimo ir kaip jos ketina skatinti, ypač miestuose, naudojimąsi struktūrinių fondų lėšomis energetikos priemonių įsigijimo tikslais?
How do the Member States intend to contribute to the implementation of the new Directive on the Energy Performance of Buildings (EPBD) and to promote the use of structural funding for energy measures, particularly in cities?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0110/2010
Question for oral answer O-0110/2010
Regioninės plėtros komiteto vadu Tema: Europos Sąjungos sanglaudos ir regioninė politika po 2013 m.
on behalf of the Committee on Regional Development Subject: EU cohesion and regional policy after 2013
Ar Komisija galėtų pateikti savo nuomonę būsimos sanglaudos politikos po 2013 m., įskaitant šios politikos tikslus, prioritetus ir struktūrą, klausimu?
Could the Commission outline its views on cohesion policy after 2013, including the policy's objectives, priorities and architecture?
Ar Komisija galėtų įvertinti finansinius išteklius, būtinus siekiant vykdyti veiksmingą ir našią sanglaudos politiką, padedančią skatinti pažangų ir tvarų Europos ekonomikos augimą, ir užtikrinti, kad būtų išsaugotas šios politikos patikimumas visos Europos Sąjungos mastu?
Could it provide an assessment of the financial resources required in order to conduct an efficient and effective cohesion policy contributing to smart and sustainable growth in the European economy and to ensure that the policy remains credible throughout the Union?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0111/2010
Question for oral answer O-0111/2010
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0112/2010
Question for oral answer O-0112/2010
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0113/2010
Question for oral answer O-0113/2010
S&D frakcijos vardu Tema: Naujas saloms taikytinas Europos teisinis pagrindas pagal Lisabonos sutartį
on behalf of the S&D Group Subject: A new European framework for islands under the Lisbon Treaty
Pagal Sutarties 174 straipsnį į Europos priemones ir politikos sritis turėtų būti įtrauktos naujos konkrečios priemonės siekiant sudaryti galimybes Europos salų gyventojams vienodomis teisėmis naudotis Sutartyje numatytomis pagrindinėmis laisvėmis.
Pursuant to Article 174 of the Treaty new specific measures should be included in European instruments and policies to allow inhabitants of European island regions to benefit in an equitable way from the basic freedoms set out in the Treaty.
Siekiant teritorinės sanglaudos tikslų šiomis priemonėmis turėtų būti sudaromos galimybės saloms ne tik įveikti savo trūkumus, bet ir išnaudoti galimybes, kurios atsiranda dėl jų ypatingos padėties.
By moving towards the territorial cohesion objective, these measures should permit islands not only to overcome their handicaps but also to exploit the potentials related to their particular situation.
Žinodama, kad reikia geriau suprasti salų tikrovę, Komisija žengė svarbų žingsnį – ji paskelbė tyrimą Specifinių geografinių ypatumų turinčios teritorijos.
The Commission took an important step by publishing its study 'Territories with specific geographical features', given that a better understanding of the insular reality is needed.
Vis dėlto, kai kurios tyrimo išvados nepagrįstos svariais argumentais.
However, some of its conclusions are not based on solid arguments.
Europos salos turi panašių bruožų (ribota teritorija, ribota prieiga, įvairios, bet pažeidžiamos ekosistemos, riboti ištekliai), dėl kurių jos skiriasi nuo žemyno teritorijos ir kurie turi įtakos jų vystymuisi.
European islands share some features (limited territory, reduced accessibility, rich but fragile ecosystems, limited availability of resources) that differentiate them from the mainland, having an impact on their development.