natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paaiškėjo, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas yra naudinga ekonomikos krizės padarinių švelninimo ir socialinių katastrofų prevencijos priemonė vietos lygmeniu, kartu remianti darbuotojų mokymą ir persikvalifikavimą, siekiant jos vėl integruoti į darbo rinką sunkiomis darbo sąlygomis.
The EGF proved to be a useful tool in mitigating the results of the economic crisis and preventing social disasters at local level while providing support for the training and retraining of workers with a view to reintegrating them into employment in difficult labour conditions.
Nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pabaigos klausimą reikia svarstyti atsižvelgiant į didėjantį nedarbą ir nuolat prastėjančią ekonominę padėtį visoje ES.
The expiry of the derogation has to be seen in the context of increasing unemployment rates and a continued decline in the economic situation across the EU.
Taryba šiuo metu blokuoja sprendimo dėl nukrypti leidžiančios nuostatos pratęsimo priėmimą, o tai reiškia, kad ji tikisi, jog krizė netrukus baigsis.
The Council is currently blocking the extension of the derogation, which means that it expects the crisis to be over soon.
Kokiais rodikliais ir prognozėmis naudojasi Taryba, darydama tokias prielaidas?
Which indicators and forecasts does the Council use to make such a diagnosis?
Dėl kokių priežasčių kai kurios valstybės narės atmeta atitinkamą Komisijos pasiūlymą?
What are the reasons for which some Member States reject the relevant Commission proposal?
Kokį tvarkaraštį nustatė Taryba susitarimui Danijos pirmininkavimo laikotarpiu pasiekti?
What timetable has the Council established with a view of reaching an agreement under the Danish Presidency?
Atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama siekiant susitarimo dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip Taryba vykdys diskusijas dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2014–2020 m. laikotarpiu?
In the light of the difficulties in reaching agreement on the crisis derogation, how will the Council manage the debate on the proposal for a regulation on the EGF for the period 2014-2020?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000015/2012
Question for oral answer O-000015/2012
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vadu Tema: Žalioji knyga dėl Europos Sąjungoje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisės į šeimos susijungimą (Direktyva 2003/86/EB)
on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs Subject: Green Paper on the right to family reunification of third-country nationals living in the EU (Directive 2003/86/EC)
2011 m. lapkričio 5 d. buvo patvirtinta žalioji knyga.
This Green Paper was adopted on 5 November 2011.
Gal galėtų Komisija paaiškinti kokios priežastys paskatino tai, kad Žalioji knyga būtų išleista būtent šiuo metu?
Can the Commission specify the reasons that prompted this particular timing for the release of the Green Paper?
Ir įgyvendinimo ataskaitoje, ir žaliojoje knygoje nurodytos nacionalinės įgyvendinimo problemos ir trūkumai.
The implementation report and Green Paper both identify national implementation problems and shortcomings.
Jose pateikiamos pastabos dėl direktyvos perkėlimo ir daroma išvada, jog valstybėms narėms palikta per daug veiksmų laisvės taikant kai kurias neprivalomas nuostatas.
They note concerns relating to the transposition of the Directive, and conclude that Member States are left with too much discretion when applying some of its optional provisions.
Kokių veiksmų ėmėsi Komisija, kad būtų ištaisyti direktyvos trūkumai?
What has the Commission done to address the shortcomings of the Directive?
Ar Komisija inicijavo pažeidimo procedūrą, kaip numatyta SESV 258 straipsnyje?
Has it initiated any infringement proceedings under Article 258 TFEU?
Ar Komisija pirmenybę skiria geresniam įgyvendinimui arba privalomos teisinės galios neturintiems teisės aktams (pvz., nuostatams)?
Does it favour better implementation or soft law (e.g. guidelines)?
Direktyva patenka į ES imigracijos politikos reglamentavimo sritį ir yra susijusi su opiais žmogaus teisių aspektais, pavyzdžiui, teise į asmeninį ir šeimos gyvenimą, teise tuoktis ir kurti šeimą (Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 9 straipsniai).
The Directive falls under EU immigration policy and relates to sensitive human rights issues such as the right to private and family life and the right to marry and found a family (Articles 7 and 9 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union).
- Ar Komisija mano, kad direktyvoje numatytų apsaugos priemonių pakanka norint užtikrinti minėtų teisių apsaugą?
- Does the Commission consider that the safeguards enshrined in the Directive are sufficient to ensure protection of the above rights?
- Kaip Komisija vertina kai kuriose valstybėse narėse taikomą maksimalaus penkerių metų laikotarpio prieš suteikiant sutuoktiniui (-ei) ar nesusituokusiam (-ei) partneriui (-ei) ir pilnametystės sulaukusiam vaikui atskirą leidimą gyventi tvarką?
- What is the Commission's assessment of the procedures of some Member States as regards the maximum five-year period before granting an independent residence permit to a spouse or unmarried partner or a child who has reached the age of majority?
Kai kurios valstybės narės nustatė ribojančias priemones ir viena iš jų paprašė pakeisti direktyvą, teigdama, jog pokyčiai reikalingi, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo direktyva.
Some Member States have introduced restrictive measures, and one has called for the modification of the Directive, claiming that changes are necessary in order to tackle abuse of the Directive.
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad toks apribojimas dar labiau apribotų teisę į šeimos gyvenimą, kuri pripažįstama tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, turi su šiuo klausimu susijusių duomenų ir ar kuri nors valstybė narė pateikė duomenų siekdama pagrįsti šį susirūpinimą keliantį klausimą?
Considering that any such restrictions would further limit the right to family life as recognised in the international human rights instruments, does the Commission possess data on the matter, or has any Member State provided data to substantiate these concerns?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000016/2012
Question for oral answer O-000016/2012
Žuvininkystės komiteto vadu Tema: 2012 m. bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) ir kvotų reglamente nustatytos priemonės, viršijančios SESV 43 straipsnio 3 dalies taikymo ribas
on behalf of the Committee on Fisheries Subject: Measures in the TAC and Quotas Regulation for 2012 exceeding the scope of Article 43(3) TFEU
Tačiau jau trečius metus iš eilės pagal BSLK ir kvotų reglamentą Komisija nutarė pasiūlyti, o Taryba – priimti priemones, akivaizdžiai viršijančias priemonių, kurias galima priimti pagal 43 straipsnio 3 dalį, taikymo ribas, įskaitant svarbias technines priemones, kaip antai zonos, kuriose žvejyba draudžiama arba ribojama, draudimo bei ribojimo laikotarpiai, ribojamas žvejybos gylis ir specialūs su žvejybos įrankiais susiję reikalavimai.
However, for the third consecutive year, the Commission has chosen to propose, and the Council has chosen to adopt, in the framework of the TAC and quotas Reg., measures which clearly exceed the scope of those which it is possible to adopt on the basis of Art. 43(3), including important technical measures, such as prohibition or restriction zones and periods, restricted fishing depths, and specific requirements related to fishing gears.
Kadangi SESV 43 straipsnio 2 dalis, kurioje numatyta įprasta teisėkūros procedūra, yra visų priemonių, kuriomis siekiama BŽP tikslų, teisinis pagrindas, 43 straipsnio 3 dalis ir toliau yra išimtis ir turi būti griežtai taip aiškinama.
As Article 43(2) TFEU providing for the ordinary legislative procedure is the legal basis for all measures pursuing the objectives of the CFP, Article 43(3) remains an exception and should thus be interpreted strictly.
Kaip Taryba gali pateisinti platų 43 straipsnio 3 dalies aiškinimą, pagal kurį šios dalies taikymo sritis išplečiama iki priemonių, viršijančių tik žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo ribas, ypač priemonių, kurios anksčiau, atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnio 2 dalies 1 punkto g papunktyje išvardytas priemones, buvo priskiriamos techninių priemonių kategorijai, taikymo ribas?
How can the Council justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Kokiomis SESV nuostatomis remdamasi Taryba gali pateisinti tai, kad į BLSK ir kvotų reglamento 3 konstatuojamąją dalį įterpta nuoroda į „tam tikras funkciniu požiūriu su (žvejybos galimybių nustatymu ir skyrimu) susijusias sąlygas“?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Council justify the insertion in Recital 3 of the TAC and Quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Ar ketina Taryba į būsimus BSLK ir kvotų reglamentus įtraukti priemones, viršijančias vien žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo ribas, priimamas pagal 43 straipsnio 3 dalį?
Is it the Council’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Ar tikrai Taryba įsipareigojusi užtikrinti, kad, nesvarbu, kokios naujos procedūros bus nustatytos vykstant BŽP reformai, šio pobūdžio techninės priemonės bus priimamos visapusiškai atsižvelgiant į SESV ir į Parlamento prerogatyvas?
Is the Council genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000017/2012
Question for oral answer O-000017/2012
Kaip Komisija gali pateisinti platų 43 straipsnio 3 dalies aiškinimą, pagal kurį šios dalies taikymo sritis išplečiama iki priemonių, viršijančių tik žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo ribas, ypač priemonių, kurios anksčiau, atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnio 2 dalies 1 punkto g papunktyje išvardytas priemones, buvo priskiriamos techninių priemonių kategorijai, taikymo ribas?
How can the Commission justify a broad interpretation of Article 43(3) that extends it to cover items other than the mere fixing and allocation of fishing opportunities, in particular measures previously categorised as technical measures within the meaning of Article 4(2)(1)(g) of Council Regulation (EC) No 2371/2002?
Kokiomis SESV nuostatomis remdamasi Komisija gali pateisinti tai, kad į BLSK ir kvotų reglamento 3 konstatuojamąją dalį įterpta nuoroda į „tam tikras funkciniu požiūriu su (žvejybos galimybių nustatymu ir skyrimu) susijusias sąlygas“?
On the basis of which provision(s) in the TFEU can the Commission justify the insertion in Recital 3 of the TAC and quotas Regulation of a reference to ‘certain conditions functionally linked (...) to (the fixing and allocation of fishing opportunities)’?
Ar ketina Komisija į būsimus BSLK ir kvotų reglamentus įtraukti priemones, viršijančias vien žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo ribas, priimamas pagal 43 straipsnio 3 dalį?
Is it the Commission’s intention to keep including measures going beyond the mere ‘fixing and allocation of fishing opportunities’ in future TAC and quotas regulations adopted on the basis of Article 43(3)?
Ar tikrai Komisija įsipareigojusi užtikrinti, kad, nesvarbu, kokios naujos procedūros bus nustatytos vykstant BŽP reformai, šio pobūdžio techninės priemonės bus priimamos visapusiškai atsižvelgiant į SESV ir į Parlamento prerogatyvas?
Is the Commission genuinely committed to ensuring that whichever new procedures might be put into place in the framework of the ongoing CFP reform, the adoption of this type of technical measures will be fully in line with the TFEU and respect the prerogatives of Parliament?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000018/2012
Question for oral answer O-000018/2012
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Galimų interesų konfliktų prevencija ES pareigūnams įsidarbinant ne ES institucijose
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Preventing potential conflicts of interest when EU officials are taking up jobs outside the EU institutions
Šiame tyrime ALTER-EU pateikia keletą pavyzdžių, kai ES pareigūnai įsidarbina kaip lobistai ir dėl to gali iškilti interesų konfliktų.
In the study ALTER-EU cites a number of examples of EU officials taking up lobbying jobs, which could lead to a risk of conflicts of interest.
Tačiau, remiantis tyrimu, nei vieno iš minėtųjų ES pareigūnų nebuvo reikalauta, kad jis pradėtų eiti tokias pareigas po tam tikro laikotarpio, t. y. susilaikymo pertraukos.
However, according to the study, none of the EU officials mentioned was prevented from accepting such a post after a certain period of time, i.e. a ‘cooling-off period’.
Remiantis tyrimu, daugiau nei 50 proc. aukštas pareigas ir (arba) lobistų pareigas einančių darbuotojų keturiose didžiausiose Briuselio lobizmo konsultacinėse įmonėse anksčiau dirbo ES institucijose.
According to the study, more than 50% of the senior and/or lobby staff working at four of the biggest lobbying consultancies in Brussels have previous experience inside EU institutions.
Ar, atsižvelgiant į minėtame tyrime pateikiamus pavyzdžius, Komisija sutinka su tuo, kad šią sritį reikia labiau reglamentuoti, pavyzdžiui, nustatyti susilaikymo laikotarpį, per kurį buvusiems ES pareigūnams nebūtų leidžiama dirbti lobistais, kai šis darbas susijęs su institucija, kurioje jie dirbo?
With the examples from the above-mentioned study in mind, does the Commission agree that more regulation in this area is needed, e.g. by installing a cooling-off period in which former EU officials will not be allowed to take up lobbying jobs involving their former institution?
Kokią pažangą padarė Komisija spręsdama su galimais interesų konfliktais susijusias problemas, kai ES pareigūnai įsidarbina ne ES institucijose, ypač atsižvelgiant į Komisijos nario M. Šefčovičiaus komentarus, pateiktus 2010 m. patvirtinimo Konstitucinių reikalų komitete (AFCO) klausyme?
With particular reference to the comments of Commissioner Šefčovič at the AFCO confirmation hearing in 2010, what progress has the Commission made in tackling the potential conflicts of interest when EU officials take up jobs outside the EU institutions?
Kaip Komisija užtikrina, kad konfidenciali informacija ir ES institucijose įgyta patirtis nenaudojama asmeninei naudai gauti?
How does the Commission ensure that confidential information and experience gained within the EU Institutions is not used for private gain?
Ar Komisija ketina sekti Jungtinės Karalystės vyriausybės, kuri savo interneto tinklalapyje skelbia atnaujinamą perėjimo iš viešojo sektoriaus į privatųjį atvejų sąrašą, pavyzdžiu arba taip daryti bent jau su aukštas pareigas einančiais pareigūnais susijusiais atvejais?
Finally, will the Commission follow the example of the UK government, which publishes an up-to-date list of revolving door cases, or at least those involving top officials, on its website?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000019/2012
Question for oral answer O-000019/2012
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: Žaliosios juostos iniciatyva
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Green Belt initiative
Europos žalioji juosta yra unikalus ruožas, besidriekiantis daugiau nei 12 500 km ir jungiantis 24 šalis abipus buvusios geležinės uždangos, už kurios daugelį metų neveikiamos žmogaus veiklos prieglobstį rado nykstančios gyvūnų ir augalų rūšys.
The European Green Belt is a unique strip running for over 12 500 km and connecting 24 countries along the former ‘Iron Curtain’ where, undisturbed by human activities for many years, endangered animals and plants species have found refuge.
Kaip Komisija remia Žaliosios juostos iniciatyvą?
How is the Commission supporting the Green Belt initiative?
Ar Komisija planuoja finansuoti tarpvalstybinius projektus ir veiklą (taip pat bendradarbiavimo su ne ES šalimis), kuriais siekiama apsaugoti ir plėtoti Europos žaliąją juostą?
Does the Commission plan to finance transboundary projects and activities, also in cooperation with non-EU countries, aimed at the conservation, protection and development of the European Green Belt?
Kokių iniciatyvų Komisija imasi ar planuoja imtis siekdama didinti visuomenės informuotumą apie Žaliosios juostos iniciatyvą abipus buvusios geležinės uždangos?
What initiatives is the Commission undertaking or planning to raise public awareness of the Green Belt initiative on the two sides of the former Iron Curtain?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000020/2012
Question for oral answer O-000020/2012
Teisės reikalų komiteto vadu Tema: Pasiūlymas dėl Direktyvos dėl kolektyvinio teisių valdymo
on behalf of the Committee on Legal Affairs Subject: Proposal for a directive on collective rights management
Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio Komisija konsultavosi teisių valdymo klausimu ir, atlikusi konsultacijas su visuomene (inter alia, 2004, 2007, 2009 ir 2011 m.), paskelbė keletą dokumentų, komunikatų ir raštų, kuriuose keliamas šis klausimas.
The Commission has consulted on the question of rights management since the mid-nineties and has published a series of documents, communications and papers addressing this issue, followed by public consultations (inter alia in 2004, 2007, 2009 and 2011).
Šios kadencijos Parlamentas pakartojo savo raginimą, inter alia, savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliucijoje dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo ir 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliucijoje dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo vidaus rinkoje.
In this term the Parliament repeated its calls, inter alia, in its resolutions of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries and of 22 September 2010 on enforcement of intellectual property rights in the internal market.
Komisija savo dokumentuose ir darbo programoje ne kartą skelbė, kad kaip strateginę iniciatyvą priims pasiūlymą kurti kolektyvinio autorių teisių administravimo teisinį pagrindą, kad būtų galima teikti europines licencijas ir daugeliui regionų skirtas licencijas.
The Commission has repeatedly announced in its documents and work programme that it will adopt, as a strategic initiative, a proposal to create a legal framework for the collective management of copyright to enable multi-territorial and pan-European licensing.
Teisės reikalų komitetas ne kartą, taip pat ir vykstant struktūriniam dialogui su Komisija ir jos autorių teisių darbo grupe, diskutavo dėl poreikio parengti pasiūlymą dėl kolektyvinio teisių valdymo.
The Committee on Legal Affairs has debated the need for a proposal on collective rights management on a number of occasions, including in the context of the structural dialogue with the Commission and in the framework of its Working Group on Copyright.
Kada Komisija numato pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl kolektyvinio teisių valdymo ir kokia bus jo taikymo sritis?
What date is envisaged for the Commission’s submission of the legislative proposal on collective rights management and what will be its scope?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000021/2012
Question for oral answer O-000021/2012
Šių metų vasaros olimpinių žaidynių Londone ir Europos futbolo čempionato Lenkijoje ir Ukrainoje sėkmei gali rimtai pakenkti tiek dopingo atvejai, tiek nelegalios sporto lažybos – tai didėjanti ir vis labiau nerimą kelianti problema valstybėse narėse ir visame pasaulyje.
The success of this year’s Summer Olympic Games in London and European Football Championship in Poland and Ukraine could be seriously compromised both by cases of doping and by illegal sport betting, a problem which is growing at an alarming rate in the Member States and across the globe.
ES institucijos imasi atitinkamų priemonių, kad galėtų kontroliuoti ir stebėti įtartinas rungtynes, ir todėl patvirtina atitinkamą lošimo licencijų sistemą.
EU authorities are taking adequate steps to control and monitor suspicious matches by adopting an appropriate system of gambling licences.
Atsižvelgiant į šią padėtį, ar Komisija galėtų paaiškinti:
In the light of this situation, could the Commission clarify:
1. kokių priemonių ėmėsi trečiosios šalys, kurios derasi su ES dėl laisvosios prekybos susitarimų, dėl nelegalių lažybų policijos bendradarbiavimo srityje?
1. what measures third countries negotiating free trade agreements with the EU have undertaken in the field of police cooperation in relation to illegal bets?
2. ar susitarimuose su trečiosiomis šalimis nustatomi minimalūs reikalavimai dėl interneto paslaugų, ypač susijusių su lošimais?
2. whether agreements with third countries lay down minimum standards for online services specifically related to gambling?
3. ar Komisija mano, kad ES nacionalinių ekspertų darbo grupės, kuri dirbtų kartu su operatoriais ir valdžios institucijomis, sudarymas padėtų ištirti lažybas dėl sporto renginių, atlikti nuolatinę stebėseną (laikantis UEFA Prevencinio įspėjimo modelio gairių) ir nustatyti nelegalias interneto ir ne interneto agentūras visame pasaulyje, ir kad ji galėtų teikti veiksmingą paramą teisėsaugos ir teisminėms institucijoms, kovojančioms su organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir nelegaliais lošimais?
3. whether it believes that the creation of an EU task force of national experts – working in conjunction with operators and authorities – would make it possible to investigate bets on sporting events, undertake ongoing monitoring (along the lines of the UEFA Preventive Alarm model) and identify illegal online and offline agencies around the world, so as to provide effective support for law enforcement and judicial authorities in the fight against organised crime, money laundering and illegal gambling?
4. kokių iniciatyvų buvo arba bus imtasi siekiant užtikrinti sporto sąžiningumą, apsaugoti ES vartotojų teises teisėtų lažybų ir atsakingo lošimo srityse, ir toliau rimtai kovojant su nelegaliomis lažybomis?
4. what initiatives have been, or will be, undertaken in order to guarantee integrity in sport, protect EU consumers through legal betting and responsible gaming, and continue to make serious inroads in the fight against illegal betting?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000022/2012
Question for oral answer O-000022/2012
PPE frakcijos vardu Tema: Trečiųjų šalių teisės aktų tarpvalstybinis poveikis ir ES duomenų apsaugos teisės aktai
on behalf of the PPE Group Subject: Extra-territorial impact of third-country legislation and EU data protection laws
Trečiųjų šalių teisės aktai gali turėti tarpvalstybinį tiesioginį poveikį ES bendrovėms ir piliečiams.
Third-country legislation may have an extra-territorial impact directly affecting companies and citizens within the EU.
Ar Komisija mano, kad trečiosios šalies teisės aktai (pvz., paminėti JAV teisės aktai) iš tiesų gali būti viršesni už atitinkamus ES duomenų apsaugos teisės aktus bei teises ir garantijas, kurias jie suteikia piliečiams ir verslui?
Does the Commission consider that third-country legislation, such as these examples of US legislation, can effectively overrule relevant EU data protection legislation and the rights and guarantees it provides for citizens and businesses?
Ar Komisija žino apie kitus tarpvalstybinį poveikį turinčius trečiųjų šalių teisės aktus, kurie prieštarauja atitinkamiems ES duomenų apsaugos teisės aktams ir atitinkamoms teisėms?
Is the Commission aware of any other examples of third-country legislation with extra-territorial impact that conflicts with relevant EU data protection legislation and related rights?