natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar ji nemano, kad didesnio saugumo oro uostuose tikslą galima pasiekti nenaudojant tokių atgrasių priemonių, o būtent – naudojant kitas technologijas, kuriomis apsaugoma keleivių tapatybė ir užtikrinama, kad jų nebus galima identifikuoti pagal kūno atvaizdą?
Does it not think that the objective of higher security at airports could be reached without such intrusive measures, notably by using other techniques that protect passengers’ identities and dignity and ensure that they cannot be identified by images of their body?
Ar Komisija nemano, kad tokios privalomojo pobūdžio priemonės, turinčios poveikio pagrindinėms piliečių teisėms, visada turėtų būti tvirtinamos taikant įprastą teisėkūros procedūrą, kuo butų sudaromos geresnės sąlygos EP dalyvavimui ir užtikrinamas reikalingas skaidrumas bei sprendimų viešumas (ypač ES piliečiams), ko prašoma 2011 m. liepą patvirtintos ataskaitos P7_TA(2011)0329 56 dalyje?
Does the Commission not think that binding measures that have such an impact on citizens’ fundamental rights should always be adopted through the ordinary legislative procedure, which allows the EP to be involved in a more appropriate way and ensures the necessary transparency and publicity of decisions, notably for EU citizens, as requested in Paragraph 56 of the EP's report P7_TA(2011)0329 adopted in July 2011?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000204/2011
Question for oral answer O-000204/2011
S&D frakcijos vardu Tema: ES parama pabėgėliams Tunise
on behalf of the S&D Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Nuo 2011 m. vasario 20 d. daugiau nei 582 000 žmonių kirto sieną, bėgdami iš Libijos į Tunisą.
Since 20 February 2011, over 582 000 people have crossed the border from Libya to Tunisia.
Dauguma atvykusiųjų į Tunisą buvo tranzitu keliaujantys darbuotojai, ir suderintų tarptautinių pastangų, kurioms vadovavo Tarptautinė migracijos organizacija (TMO), dėka daugumai migrantų pavyko sugrįžti į namus.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort spearheaded by the IOM, most migrants have been able to return home.
JTVPK pranešė, kad rūpinasi 4.425 asmenimis, vis dar liekančiais dykumoje įkurtose stovyklose, esančiose Tuniso ir Libijos pasienyje.
On 1 August 2011, UNHCR reported that 4 425 persons of concern to them were still present in the desert camps on the Tunisian-Libyan border.
Vienintelis ilgalaikis šių pabėgėlių klausimo sprendimas – tai jų perkėlimas į trečiąsias šalis.
For these refugees, the only lasting solution is resettlement to third countries.
Pabėgėliai gyvena itin atšiauriomis sąlygomis, ypač dėl labai didelio karščio, smėlio audrų ir ribotos prieigos prie švaraus vandens, tinkamos sanitarijos ir higienos patalpų.
They face extremely harsh conditions, above all owing to the extreme heat, sandstorms and limited access to clean water, adequate sanitation and hygiene facilities.
Delegacijos narius nustebino silpnas ES valstybių narių atsakas dėl perkėlimo, palyginti su tomis pastangomis, kurias parodė tokios šalys kaip Kanada, Jungtinės Valstijos ir Norvegija.
Members of the delegation were struck by the weak response given by EU Member States in terms of resettlement, compared to the efforts undertaken by countries like Canada, the United States and Norway.
Skirtingai nuo jų, Norvegija pažadėjo priimti 310 pabėgėlių ir šį tikslą įgyvendino iki 2011 m. liepos mėn.
In stark contrast, Norway pledged to resettle 310 refugees, a goal which it had achieved by July 2011.
Ar gali Komisija informuoti Parlamentą apie derybų su Taryba ir valstybėmis narėmis dėl planų padėti JTVPK perkelti Tunise likusius pabėgėlius eigą, taip pat apie tai, kiek dar pabėgėlių pažadės priimti valstybės narės ir kuriame etape yra priėmimas tų pabėgėlių, kurių bylos jau buvo priimtos?
Can the Commission inform Parliament about the state of play on the discussions with the Council and the Member States on the plan to assist the UNHCR in the resettlement of the remaining refugees in Tunisia, how many new places will be pledged by the Member States and at which stage is the reception of those refugees whose cases have already been accepted?
Ar Komisija gali paaiškinti, ką ji ketina daryti, siekdama paremti ir stiprinti bendrąsias Europos Sąjungos ir valstybių narių pabėgėlių perkėlimo pastangas, atsižvelgdama į tai, kad darbas dėl bendros Europos pabėgėlių perkėlimo programos, dėl kurios Parlamentas baigė savo pirmąjį svarstymą, buvo sustabdytas Taryboje?
Can the Commission clarify what it intends to do to support and strengthen the general resettlement efforts of the Union and the Member States in view of the fact that work on the Common European Resettlement Programme, on which Parliament has concluded its first reading, has been halted in the Council?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000205/2011
Question for oral answer O-000205/2011
Verts/ALE frakcijos vardu Tema: ES parama pabėgėliams Tunise
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Dauguma atvykusiųjų į Tunisą buvo tranzitu keliaujantys darbuotojai ir, suderintų tarptautinių pastangų, kurioms vadovavo Tarptautinė migracijos organizacija (TMO), dėka, daugumai migrantų pavyko sugrįžti į namus.
The vast majority of those arriving in Tunisia have been migrant workers in transit and, thanks to a concerted international effort spearheaded by the IOM, most migrants have been able to return home.
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000206/2011
Question for oral answer O-000206/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: ES parama pabėgėliams Tunise
on behalf of the ALDE Group Subject: EU support to refuges in Tunisia
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000207/2011
Question for oral answer O-000207/2011
PPE frakcijos vardu Tema: Pastarojo laikotarpio įvykiai rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje
on behalf of the PPE Group Subject: Latest developments in the East Mediterranean region
Pastaraisiais mėnesiais rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje didėjo įtampa.
In recent months we have been witnessing mounting tension in the Eastern Mediterranean region.
Pablogėjo Turkijos ir Izraelio santykiai.
Turkish-Israeli relations have been aggravated.
Turkija apribojo ryšius su Izraeliu – ji nutraukė tarpusavio karinius ir prekybos ryšius, iš savo teritorijos išsiuntė Izraelio ambasadorių, jo pavaduotoją ir kitus aukšto rango Izraelio diplomatus taip reaguodama į Izraelio atsisakymą atsiprašyti arba išmokėti kompensaciją už Izraelio komandosų nušautus devynis Turkijos aktyvistus, buvusius pagalbos konvojuje, bandančiame pralaužti Izraelio 2010 m. jūros blokadą Gazos ruože.
Turkey has downgraded relations with Israel by suspending both military and commercial relations between the two countries and expelling Israel’s ambassador, his deputy and other senior Israeli diplomats from its territory as a reaction to Israel’s refusal to apologize or pay compensation for the nine Turkish activists who were shot dead by Israeli commandos on an aid convoy that was trying to bust Israel’s sea blockade of Gaza in 2010.
Įtampa regione padidėjo dar ir todėl, kad Turkija atsisako pripažinti, jog ES valstybė narė gali naudotis savo suvereniomis teisėtomis teisėmis, numatytomis JT jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS), kuri įeina į Bendrijos teisyną.
An additional factor in the tension in the region is the fact that Turkey refuses to accept that an EU Member State can exercise its lawful sovereign rights as provided for in the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS), which is part of the acquis communautaire.
Visos ES valstybės narės, pati ES ir visos šalys kandidatės, išskyrus vieną, yra šios konvencijos šalys.
All EU Member States, the EU itself and all candidate countries but one are contracting parties thereto.
Susirūpinimą kelia ne tik šis atsisakymas, bet ir tai, kad oficiali spauda skelbia grasinančius teiginius ir pareiškimus, kad bus imamasi atsako naudojant jėgą, neatmetant karinės jėgos, tuo atveju, jei šia teise būtų pasinaudota; tai yra, jei Kipro Respublika, bendradarbiaudama su tarptautinėmis įmonėmis, vykdytų naftos ir gamtinių dujų paieškas savo išskirtinėje ekonominėje zonoje.
What adds to the concerns is the fact that the said refusal is accompanied by official press statements and declarations of threats involving forceful reactions – a military one not excluded – should such rights be exercised; that is to say, if the Republic of Cyprus carries out searches for oil and natural gas within its Exclusive Economic Zone, in partnership with international contractors.
Šiuo projektu, inter alia , prisidedama prie ES energetinio saugumo stiprinimo ir tiekimo įvairinimo.
Inter alia, this project is a contribution to the strengthening of the EU’s energy security and differentiation of supply.
Atsižvelgiant į svarų ES vaidmenį regione, kuris yra itin svarbus regioniniam ir tarptautiniam saugumui, Komisijos prašoma atsakyti į šiuos klausimus:
Having regard to the EU’s important role in a region so critical to regional and international security, the Commission is asked the following questions:
- Ar jai kelia susirūpinimą padėtis rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje?
- Is it concerned by the situation in the East Mediterranean region?
Kaip ją vertina EIVT?
What is the EEAS assessment?
Kokios jos išvados?
What are the conclusions it has come to?
- Kokių diplomatinių veiksmų ketina ES imtis pagal tarptautinė teisę, ypač UNCLOS, taip pat pagal solidarumo principą, numatytą Lisabonos sutartyje?
- What diplomatic action does the EU intend to take on the basis of compliance with International Law, and UNCLOS in particular, as well as on that of the principle of solidarity as provided for in the Lisbon Treaty?
- Koks ES atsakas į oficialius Turkijos pareiškimus dėl ryšių su ES nutraukimo Kipro pirmininkavimo ES laikotarpiu?
- What is the EU reaction to Turkey’s official statements on freezing contacts with the EU during Cyprus’s Presidency?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000208/2011
Question for oral answer O-000208/2011
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Turkijos keliamas pavojus Kipro Respublikai jos išskirtinėje ekonominėje zonoje
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Turkish threats against the Republic of Cyprus on its Exclusive Economic Zone
Kipro Respublika seniai pradėjo oficialią angliavandenilių paiešką savo išskirtinėje ekonominėje zonoje.
Long ago the Republic of Cyprus began an official exploration for hydrocarbons within its Exclusive Economic Zone.
Turkija niekada nesutiko su šia teisėta veikla:
Turkey has never accepted this lawful situation:
- Turkijos karo laivai 2008 m. lapkričio 13 d. baugino Norvegijos bendrovei priklausantį tyrinėjimų laivą, plaukiojantį su Panamos vėliava, kuris Kipro Respublikos užsakymu vykdė tyrinėjimus Kirpo išskirtinėje ekonomikos zonoje (27 jūrinės mylios nuo salos šiaurinės pakrantės);
- a research vessel belonging to a Norwegian company, sailing under a Panamanian flag, which was conducting research in Cyprus’s Exclusive Economic Zone (EEZ)(27 nautical miles off the island’s north coast) on behalf of the Republic of Cyprus was harassed by Turkish warships on 13 November 2008;
- kitus tris kartus, 2008 m. lapkričio 19, 21 ir 24 d., Turkijos karo laivai baugino tyrinėjimų laivus, kurie vykdė okeanografinius tyrinėjimus Kipro išskirtinėje ekonominėje zonoje Kipro Respublikos užsakymu.
- on three other occasions, on 19, 21 and 24 November 2008, Turkish warships harassed research vessels which were conducting oceanographic research in Cyprus’s EEZ on behalf of the Republic of Cyprus.
Kirpo Respublikai pradėjus gręžimo darbus savo išskirtinėje ekonominėje zonoje dabar Turkija atvirai keletą kartų pačiu aukščiausiu vyriausybiniu lygmeniu pagrasino nusiųsti karo laivus ir su nepripažinta vadinamąją Šiaurės Kipro Turkijos Respublika sudarė susitarimą dėl žvalgymo Kipro Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje, užuot sudarius tokį susitarimą su pačia Kirpo Respublika.
Now Turkey, in the light of the drilling process that has begun in the EEZ of the Republic of Cyprus, has threatened openly and repeatedly at the highest possible governmental level to dispatch warships, conclude an ‘agreement’ with the non-recognised ‘TRNC’ on exploring the EEZ of the Republic of Cyprus instead of doing so with the Republic of Cyprus per se.
Taigi Turkijos vyriausybė ėmėsi dar agresyvesnių veiksmų prieš Kirpo Respubliką, kuri yra ES valstybė narė, ir kelia dar didesnę grėsmę Viduržemio jūros regiono taikai ir stabilumui.
Thus the Turkish Government is bringing to a head its aggressive activities vis-à-vis both the Republic of Cyprus (the latter being an EU Member State) and peace and stability in the Mediterranean Sea.
Tokie grasinimai taip pat gali pakenkti taikos procesui sprendžiant Kipro problemą.
At the same time such threats endanger the peace process on a resolution of the Cyprus problem.
Kaip žinote, Europos Sąjunga 1998 m. gruodžio 10 d. ratifikavo Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, taigi ji įeina į Bendrijos teisyną.
As you know ‘The United Nations Convention on the Law of the Sea’ was ratified by the European Union (10 December 1998) and consequently constitutes part of the acquis communautaire.
Kadangi Jūrų teisės konvencija įeina į Bendrijos teisyną, Turkija, kaip ir visos kitos šalys, norinčios stoti į ES, turės ją priimti ir įgyvendinti.
As such, the Convention on the Law of the Sea is indeed part of the Community acquis, which Turkey along with all other countries interested in acceding to the EU is expected to adopt and enforce.
Kadangi Turkijos vyriausybė grasina pažeisti suverenias valstybės narės teises ir pažeidžia Bendrijos teisę, o savo veiksmais nuėjo iš tiesų toli bei kelia grėsmę taikos procesui ir kenkia Viduržemi jūros regiono stabilumui, Komisijos prašoma atsakyti į šiuos klausimus:
Since the Turkish Government is jeopardising the sovereign rights of a Member State and violating Community law in bringing to a climax its de facto acts which are endangering the peace process and jeopardising stability in the Mediterranean Sea, the Commission is asked the following questions:
Kokia jos pozicija dėl dabartinių grasinimų valstybei narei?
What is its view regarding the current threats against a Member State?
Ką ji ketina daryti dėl šių Turkijos grasinimų?
What are its intentions vis-à-vis these Turkish threats?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000209/2011
Question for oral answer O-000209/2011
PPE frakcijos vardu Tema: ES parama pabėgėliams Tunise
on behalf of the PPE Group Subject: EU support to refugees in Tunisia
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000210/2011
Question for oral answer O-000210/2011
Verts/ALE frakcijos vardu Tema: Duomenų saugojimo direktyva
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Data Retention Directive
Direktyva ne visiškai suderintas požiūris į duomenų saugojimą ir nenustatytos vienodos sąlygos operatoriams.
The Directive has not fully harmonised the approach to data retention and has not created a level playing-field for operators.
Vadovaujantis Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno teiginiais, duomenų saugojimo direktyva netenkinami reikalavimai, taikomi pagrindinių teisių į privatumą ir duomenų apsaugos, užtikrinimui, o visą procesą reikėtų tvarkyti mažiau privatumą pažeidžiančiu būdu.
According to the EDPS, the Data Retention Directive runs counter to fundamental rights to privacy and data protection and could have been regulated in a less privacy-intrusive way.
Kokiu pagrindu Komisija remiasi manydama, kad ji teisiškai neprivalo atšaukti direktyvos, nors vertinimo ataskaita nebuvo įrodytas jos reikalingumas?
On what basis does the Commission believe that it is not currently under a legal obligation to repeal the directive, as the evaluation report could not prove its necessity?
Kodėl Komisija vis dar ketina tam tikrų valstybių narių atžvilgiu pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūrą, jeigu pati Komisija mato būtinybę persvarstyti direktyvą ir nacionalinius perkėlimo teisės aktus?
Why does the Commission still intend to initiate infringement proceedings against certain Member States, if the Commission itself sees the necessity to revise the directive and consequently any national transposing legislation?
Kada, Airijos aukščiausiajam teismui leidus ginčyti duomenų saugojimo įstatymus Europos Bendrijų Teisingumo Teisme, Komisijos nuomone Teisingumo Teismas priims sprendimą dėl duomenų saugojimo direktyvos teisėtumo ar neteisėtumo?
After the Irish High Court allowed the data retention law to be challenged at the ECJ, when does the Commission expect the ECJ to decide whether the Data Retention Directive is lawful or not?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000211/2011
Question for oral answer O-000211/2011
ECR frakcijos vardu Tema: Saugumą užtikrinantys kūno skaitytuvai
on behalf of the ECR Group Subject: Security scanners
Komisija ir Parlamentas sutiko kaip papildomą saugumo priemonę kovai su terorizmu leisti ES oro uostuose keleivių patikrinimui naudoti kūno skaitytuvus.
The Commission and Parliament have agreed on the inclusion of body scanners for screening passengers at EU airports as an additional security measure in the fight against terrorism.
Todėl šis pasiūlymas gali turėti didelį poveikį ES piliečių teisei į privatumą ir duomenų apsaugą.
This proposal may therefore have a serious impact on the right of EU citizens to privacy and data protection.
Kaip Komisija užtikrins, kad nuostatomis dėl kūno vaizdų bus visapusiškai laikomasi pagrindinių teisių į privatumą ir duomenų apsaugą?
How is the Commission going to make sure the provisions on body images ensure that fundamental rights to privacy and data protection are fully respected?
Kaip bus apsaugoma keleivių tapatybė?
How will passengers’ identity be protected?
Kaip bus užtikrinamas oro uostuose kūno skaitytuvais apdirbtų asmens duomenų saugumas?
How will the security of personal data recorded by the body scanners be guaranteed?
Ar Komisija sutinka, kad saugumą užtikrinantys skaitytuvai yra naudinga veiksmingesnių saugumo procedūrų visoje ES dalis, tačiau norint identifikuoti galimus teroristus yra būtina sustiprinti tarpvalstybines žvalgybos tarnybas, kovos su terorizmu priemones, naudoti centrines rezervavimo sistemas ir klasifikuoti keleivius?
Does the Commission also share the view that security scanners are a useful part of more effective security procedures across the EU, but that cross-border intelligence, counter-terrorism measures and the use of central reservation systems and passenger profiling to identify potential terrorists need to be strengthened?
Kokia Komisijos nuomonė dėl Parlamento pozicijos, nurodytos aukščiau paminėtos 2011 m. liepos mėnesio ataskaitos 56 dalyje, kurioje teigiama, kad privalomosios priemonės aviacijos saugumo srityje, turinčios didelės įtakos pagrindinėms piliečių teisėms, privalo būti tvirtinamos taikant įprastą teisėkūros procedūrą?
What is the Commission’s view on Parliament’s position, as expressed in Paragraph 56 of its aforementioned July 2011 report, that binding measures for the aviation security sector which have such a great impact on people’s fundamental rights must be adopted via the ordinary legislative procedure?
Tai leistų Parlamentui aktyviai dalyvauti priimant tokios prigimties sprendimus, kurių atveju reikalingas tam tikro lygio skaidrumas.
This would allow Parliament to remain actively involved in decisions of this nature, which require an appropriate level of transparency.
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000212/2011
Question for oral answer O-000212/2011
Europos Sąjungos Taryba patvirtino direktyvą, kuria sukuriama bendra ES sistema, susijusi su skatinimu naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (Direktyva 2009/28/EB).
In April 2009, the Council of the European Union adopted a directive establishing a common EU framework for the promotion of energy from renewable sources (Directive 2009/28/EC).
Šio teisės akto tikslas yra pasiekti, kad iki 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 20 proc. visos ES suvartojamos energijos ir 10 proc. kiekvienos valstybės narės transporto sistemos suvartojamos energijos.
The aim of this legislative act is to achieve by 2020 a 20% share of energy from renewable sources in the EU's final consumption of energy and a 10% share of energy from renewable sources in each Member State's transport energy consumption.
Nepaisant to, kad taikant direktyvą siekiama stipriai padidinti energijai naudojamos biomasės gamybą ir naudojimą, taikant reikalavimą iki 2020 m. padvigubinti jos dalį, nėra naujos sistemos, kuria būtų siekiama užtikrinti naudojamos energijai biomasės tvarią gamybą ir naudojimą.
While the Directive seeks a significant increase in the production and use of biomass for energy – with a requirement to double its share by 2020 – there is no strong framework in place to ensure the sustainable production and use of biomass for energy.
Be to, dėl medienos biomasės besivystančiose šalyse gali kilti neigiamų pasekmių miškams, nes natūralūs miškai, pelkės ir t.t. gali pavirsti žaliavų, naudojamų biodegalams gauti, plantacijomis.
In addition to this, woody biomass has a potential detrimental effect on forests in developing countries since it might entail the conversion of natural forests, wetlands, etc. to biofuel feedstock plantations.
Kokių priemonių ketina imtis Taryba, siekdama užtikrinti, kad energijai gaminti naudojama biomasė yra tvari ir atitinka tvaraus miškų valdymo reikalavimus tiek ES, tiek už jos ribų?
What are the measures that the Council intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Kaip vykdant ES biomasės politiką bus laikomasi Komisijos priimtų įsipareigojimų pagal savanoriškos partnerystės susitarimus dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT), pagal susitarimus dėl klimato kaitos taikant dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamų teršalų mažinimo besivystančiose šalyse švaraus vystymosi mechanizmą (ŠVM) ir pagal Nagojoje patvirtintą pareiškimą dėl biologinės įvairovės vystimosi bendradarbiavimo srityje?
How will the EU biomass policy meet the obligations accepted by the Commission under the Voluntary Partnership Agreements on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT), the climate change commitments within the Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation (REDD) framework and the Nagoya Declaration on Biodiversity in Development Cooperation?
Kaip Taryba užtikrins nuoseklią politiką, kurią vykdant bus apsaugomi miškai ir sustiprintas jų atsparumas klimato kaitai, sukuriant kriterijus, kurie užkirstų kelią neigiamam biomasės gamybos energijos tikslais poveikiui klimatui, aplinkai ir visuomenei?
How will the Council ensure a coherent policy that will protect forests and increase their resilience to climate change by developing criteria that prevent negative climate, environmental and social impacts from the use of production of biomass for energy?
Ar Taryba turi informacijos apie tai, kiek energijos gamybai naudojamos biomasės jau yra importuota ir iš kokių regionų ji bus gaunama netolimoje ateityje?
Does the Council have any information as to how much biomass for energy production is already imported and from which regions it will come in the near future?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000213/2011
Question for oral answer O-000213/2011
Kokių priemonių ketina imtis Komisija, siekdama užtikrinti, kad energijai gaminti naudojama biomasė yra tvari ir atitinka tvaraus miškų valdymo reikalavimus tiek ES, tiek už jos ribų?
What are the measures that the Commission intends to take to ensure that biomass used for energy is sustainable and is consistent with sustainable management of forests, both within and outside the EU?
Ar Komisija atsižvelgs į šiuos klausimus, atlikdama būsimą peržiūrą (kuri bus pateikta iki 2011 m. pabaigos), susijusią su tvarumo kriterijais, taikomais kietai biomasei ir biodujoms?
Will the Commission take these issues into account in its upcoming review concerning sustainability criteria for solid biomass and biogas (due by the end of 2011)?