natgillin/translations-raw huggingface dataset:
NATO pajėgi apginti Baltijos šalis, teigia Europos Parlamentas
EU-NATO relations: MEPs call for strengthened cooperation
Visos ES šalys kartu per metus išleidžia 200 mlrd. eurų gynybos reikmėms – tai daugiau kaip pusė JAV gynybos išlaidų.
The report supports the establishment of a permanent EU Operational Headquarters.
Europarlamentarai „tikisi, kad dabartiniai ES valstybių narių kariniai pajėgumai bus labiau integruoti, ekonominiu ir kariniu požiūriu veiksmingesni“.
The first report of the European Parliament on NATO comes a few months ahead of the Alliance's 60th anniversary Summit to be held in Strasbourg and Kehl in April 2009.
Jie „mano, kad ES turi toliau didinti savo pajėgumus“ ir „stengtis suformuoti nuolatines 60 tūkst. karių pajėgas“, kurių branduolys būtų Eurokorpusas.
The report was adopted by 293 votes in favour, 283 against and 60 abstentions.
Parlamentas remia atnaujintą Europos saugumo strategiją ir siūlo ją persvarstyti kas penkerius metus. „Daugelis naujų grėsmių yra ne tik karinės, taigi su jomis negalima kovoti tik karinėmis priemonėmis“, – pažymi EP nariai.
The report recognises the important role of NATO in the security architecture of the Europe and takes the view that the future collective defence of the EU should as far as possible be organised in cooperation with NATO.
Jie ragina teikti prioritetą elektroniniam saugumui, energijos tiekimo užtikrinimui ir regioninių konfliktų ES kaimynystėje sprendimui.
Following the election of the new President of the United States, there is a growing consensus on both sides of the Atlantic about the decreasing usefulness of nuclear weapons in the face of current threats and a new sense of urgency about the need to decrease the size of nuclear arsenals .
Europarlamentarai pritaria siūlymams sukurti Gynybos ministrų tarybą, integruotą Europos civilinio ir karinio strateginio planavimo struktūrą bei nuolatinį Europos karinį štabą.
New security risks such as international terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction (WMD), failed States, intractable conflicts, organised crime, cyberthreats and environmental deterioration require closer partnership and concentration on strengthening the core capabilities of the EU and NATO, and closer coordination in the areas of planning, technology, equipment and training.
Jie taip pat ragina atverti ES šalių armijas kitų Sąjungos šalių piliečiams.
MEPs are of the view that the EU and NATO could strengthen each other by avoiding competition and developing greater cooperation in crisis management operations.
EP pažymi, jog „išrinkus naują JAV prezidentą, abiejose Atlanto pusėse vis labiau sutampa nuomonės, kad dabartinės grėsmės akivaizdoje branduoliniai ginklai vis mažiau naudingi ir kad, laikantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties IV straipsnio, reikia skubiai mažinti branduolinių ginklų atsargas“.
The resolution notes that the “Berlin plus” arrangements, which allow the EU to have recourse to NATO assets and capabilities, need to be improved in order to allow the two organisations to intervene and effectively deliver relief in current crises
NATO ES ir NATO sukurtos vadovaujantis bendromis vertybėmis: laisve, demokratija, žmogaus teisėmis ir teisėtumu.
MEPs believe in the further need for the EU and NATO to develop a comprehensive approach to crisis management.
ES gyventojų yra NATO šalių narių piliečiai, 21 iš 27 ES šalių yra NATO narė, o 21 iš 26 NATO šalių yra ES valstybė.
The report supports the establishment of a permanent EU Operational Headquarters, under the authority of the Vice-President of the Commission/High Representative.
Turkija, ilgalaikė NATO narė, yra stojimo į ES kandidatė.
The mandate of this Headquarter would be to plan and conduct ESDP military operations.
Europarlamentarų manymu, ES ir NATO turi „veiksmingiau panaudoti abiejų organizacijų lėšas ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą nutraukiant nesutarimus“.
Compatibility between NATO and EU Memberships
EP nuomone, „ES galėtų įtraukti ES nepriklausančias NATO nares į Europos saugumo ir gynybos politiką, o NATO galėtų labiau įtraukti NATO nepriklausančias ES valstybes į ES ir NATO derybas“.
Out of the 27 EU Member States, 6 are not members of the Alliance (Austria, Cyprus, Finland, Ireland, Malta and Sweden).
Parlamentas „siūlo, jog pritarus NATO kiekviena ES valstybė, kuri yra ir NATO narė, atskirtų tas pajėgas, kurias galima panaudoti tik ES operacijoms vykdyti, kad kitos NATO narės, kurios nėra ES valstybės, negalėtų sukliudyti tokiam jų panaudojimui“.
MEPs insist that all the EU Member States must be present at the joint EU-NATO meetings without discrimination.
EP nariai priduria, kad „naudojant šias pajėgas reikėtų vengti dubliavimosi“.
The resolution also proposes that candidate countries that are NATO Allies should be more involved in the work of the ESDP and the European Defence Agency.
Kadangi „labai skiriasi, kiek lėšų gynybai išleidžia ir kaip veiksmingai tai daro Europos NATO narės ir JAV“, europarlamentarai „ragina ES įsipareigoti sąžiningiau dalytis visuotine našta“, o JAV – „parodyti didesnį norą konsultuotis su savo sąjungininkėmis Europoje taikos ir saugumo klausimais“.
The resolution deplores the fact that the Turkish-Cypriot dispute continues to badly impair the development of EU-NATO cooperation, given that, on the one hand, Turkey refuses to allow Cyprus to participate in ESDP missions involving NATO intelligence and resources and that, on the other hand, in response, Cyprus refuses to allow Turkey to engage in the overall development of ESDP to an extent commensurate with Turkey's military weight and strategic importance to Europe and transatlantic alliance.
Savo ruožtu Parlamentas „ypač apgailestauja dėl to, kad Turkijos ir Kipro ginčas toliau kenkia ES ir NATO bendradarbiavimo plėtrai“.
MEPs encourage Cyprus to review its political position on its membership of the Partnership for Peace and also calls on NATO member states to refrain from using their veto to prevent EU Member States from becoming members of NATO.
EP „atkreipia dėmesį į Baltijos valstybių išreikštą susirūpinimą ir pabrėžia NATO ir jos valstybių narių aiškų patvirtinimą, kad tebegalioja jų įsipareigojimai pagal Šiaurės Atlanto sutarties 5 straipsnį“ (visų NATO šalių pareiga ginti savo narę užpuolimo atveju).
The House calls for a significant increase in the proportion of common costs in every NATO and EU military operation; notes the significant difference in scale as well as effectiveness between the defence spending of European members of NATO, on the one hand, and the USA, on the other and calls on the EU to commit itself to fairer global burden-sharing.
Ari VATANEN (PPE-DE, FR) A6-0033/2009 Dėl NATO vaidmens ES saugumo sistemoje
20090218IPR49763 Text adopted (click on 19 February)
Europos Parlamentas smerkia valstybių nebendradarbiavimą tiriant CŽV veiklą
Extraordinary renditions: EU Member states are also responsible, MEPs say
Deputatai ragina valstybes, Europos Komisiją ir ES Tarybą „iki galo įgyvendinti Parlamento rekomendacijas ir padėti išsiaiškinti tiesą“ – atskleisti visą su neteisėtu kalinių gabenimu ir įkalinimu susijusią informaciją bei perduoti visą su šiuo klausimu susijusią informaciją EP.
MEPs underline that "subsequent events have confirmed that several EU Member states had been involved in, or had cooperated actively or passively with the US authorities" in illegal activities "as proven by some recently disclosed information concerning governments' authorisations of US requests for over-flight and by government information on secret prisons".
EP „palankiai vertina tris JAV prezidento B. Obamos vykdomuosius potvarkius, kuriuose nurodoma uždaryti Gvantanamo sulaikymo centrą, sustabdyti karinių komisijų veiklą, nutraukti kankinimus ir uždaryti kitose valstybėse esančius slaptuosius kalėjimus“.
Thus, "EU Member states bear a particular share of political, moral and legal responsibility for the transportation and detention of those imprisoned in Guantánamo and in secret detention facilities".
Vis dėlto, deputatų manymu, šie potvarkiai „iki galo neišsprendžia slapto įkalinimo ir pagrobimo bei kankinimo problemų“.
Members denounce the lack of action taken so far by Member States and the Council to shed light on the extraordinary renditions programme and to implement Parliament's recommendations.
EP „tikisi, kad bus pateikti paaiškinimai dėl visų kitų JAV valdžios institucijų tiesiogiai ar netiesiogiai valdomų JAV ar už jos ribų esančių slaptųjų įkalinimo įstaigų uždarymo ir uždraudimo“.
They call on the EU institutions and Member States to fully implement the recommendations made by Parliament in its 2007 report and to assist in ascertaining the truth by opening inquiries or collaborating with the competent bodies.
Europarlamentarai „primena, kad slaptas įkalinimas savaime yra didelis pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas“.
Those taken to third countries have undergone torture in local prisons, they say.
Jie reikalauja „užtikrinti, kad tokie pažeidimai nesikartotų ateityje ir kad kova su terorizmu būtų tęsiama nepažeidžiant žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, demokratijos ir teisinės valstybės principų“.
Among developments which took place since the adoption of the EP temporary committee report drafted by Claudio Fava (PSE, IT) in February 2007, Members remind of decisions and statements by officials or press information on the UK, Poland, and Spain, confirming that EU Member states have been involved in extraordinary renditions.
Kaip teigta 2007 m. vasario 14 d. priimtoje EP ataskaitoje, kai kurios Europos šalys „nekreipė dėmesio“ į CŽV vykdytus skrydžius, kurie „kartais buvo naudojami ypatingajam asmenų perdavimui ar neteisėtam kalinių gabenimui“.
MEPs note that state secrecy requirements have been imposed, in some Member states, on information relevant to the inquiries into rendition, as in Italy with the Abu Omar case or on the alleged torture of UK-resident Binyam Mohamed because of threats by the US to block intelligence-sharing about terrorism with the UK.
Ataskaitoje taip pat pabrėžiama, kad „kai kuriais atvejais laikinos slaptos įkalinimo įstaigos Europos valstybėse buvo įrengtos JAV karinėse bazėse“, o „Europos valstybės per mažai kontroliavo jų teritorijoje esančias JAV karines bazes“.
They also recall that extraordinary renditions and secret detention are contrary to international human rights law, the UN convention against torture, the European convention on Human rights and the Charter of Fundamental Rights.
Dėl nenoro bendradarbiauti EP ypač kritikavo Austrijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Lenkijos ir Portugalijos vyriausybes.
On 18 January 2006, The European Parliament set a temporary committee on the alleged use of European countries by the CIA for the transport and illegal detention of prisoners, chaired by MEP Carlos Coelho (EPP-ED, PT).
Čekijos prezidentas ragino nevaržyti skirtingų nuomonių apie ES ateitį
Czech President Václav Klaus questions ever closer European political integration in speech to the European Parliament
Čekijos prezidentas V. Klaus Europos Parlamente Ketvirtadienį Europos Parlamente Briuselyje kalbėjęs Čekijos prezidentas Václav Klaus (Vaclavas Klausas) teigė, jog visos nuomonės apie ES ateitį turi teisę būti viešai reiškiamos.
President of the Czech Republic Vaclav Klaus addresses the EP in Brussels The Lisbon Treaty would worsen the EU's democratic deficit, argued Czech President Klaus in a speech to the EP, in which he questioned the role of the EP itself.
Prelegento nuomone, Lisabonos sutartis tik sustiprintų demokratijos trūkumą ES.
EP President Pöttering responded by describing Mr Klaus's views as "an expression of the diversity in Europe" and pointed out that "in a democracy it's the view of the majority that counts".
Pažymėjęs, jog Čekijai „nėra alternatyvos narystei ES“, V. Klaus teigė, jog ES priedermė – panaikinti nereikalingas ir laisvę ir klestėjimą trikdančias kliūtis, taip pat kartu rūpintis visuotine gerove.
President Klaus, addressing a formal sitting of the House in Brussels in his role as head of state of the country holding the EU's six-month rotating presidency, chose to speak on what he called "issues of extraordinary importance for the further development of the European integration project".
Tuo tarpu, kalbėtojo nuomone, ES dažnai peržengia šias funkcijas. „Ar esate įsitikinę, kad kaskart kai balsuojate, sprendžiate dėl to, kas turi būti sprendžiama čia, šioje salėje, o ne arčiau piliečių – atskirose Europos šalyse?“ – klausė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prezidentas.
The Czech Republic, he said, knew full well that when it joined the EU "it was not a utopian construction, put together without authentic human interests, visions, views and ideas".
Pasak Čekijos prezidento, Europos vienijimasis gali vykti įvairiais būdais ir formomis.
The key tasks of European integration, said the Czech president, were "to remove unnecessary - and for human freedom and prosperity counterproductive - barriers to the free movement of people, goods, services, ideas…" and "a joint care of public goods at continental level".
Prelegentas tęsė: „Istorija nesibaigia.
Decision-making in Brussels not always best, says Czech President
Teigti, kad dabartinė padėtis, esama ES institucinė forma yra niekada nekritikuotina dogma, yra klaida, kuri, deja, sparčiai plinta, nors ji tiesiogiai prieštarauja ne tik racionaliam mąstymui, bet ir visai dviejų tūkstantmečių senumo Europos civilizacijai.
However, he then questioned whether decision-making in Brussels was always the best way to achieve these goals, and asked MEPs "are you really convinced that every time you take a vote, you are deciding something that must be decided here in this Chamber and not closer to the citizens, i.e. inside the individual European states?".
Tokia pat klaida yra ir išankstinė – ir dėl to nekritikuotina – nuostata, kad vienintelė galima ir teisinga Europos integracijos ateitis yra „vis glaudesnė Sąjunga“ – ES šalių politinės integracijos gilinimas.
Developing his theme, Mr Klaus explained that while there was no alternative to EU membership, "the methods and forms of European integration do, on the contrary, have quite a number of possible and legitimate variants".
Nei esama padėtis, nei prielaida, kad nuolatinis integracijos gilinimas yra palaima, nėra – ar neturėtų būti – dogma ne vienam Europos demokratui. [...]
Moreover, "claiming that the status quo, the present institutional form of the EU, is forever uncriticisable dogma, is a mistake", as is the assumption that "there is only one possible and correct future for European integration, which is 'ever-closer Union'".
Vienokia ar kitokia ES institucinė sąranga yra ne savitikslis, o priemonė pasiekti tikruosius tikslus – žmogaus laisvę bei tokią ekonominę sistemą, kuri laiduotų klestėjimą.
Any given institutional arrangement should be seen merely as a means to the ends of "human freedom and an economic system that brings prosperity", with a market economy being the key tool for achieving this.
Tokia sistema yra rinkos ekonomika.“
No real opposition in the European Parliament, says Klaus
Čekijos prezidentas pabrėžė, jog „esama ES sprendimų priėmimo sistema skiriasi nuo klasikinės parlamentinės demokratijos, kuri patikrinta istorijos“, o Europos Parlamente trūksta opozicijos. „Jame propaguojamas tik vienintelis požiūris, o tie, kurie išdrįsta pagalvoti apie kitokią galimybę, įvardijami Europos integracijos priešais“, – teigė V. Klaus ir pridūrė: „Ne taip seniai dalyje Europos mes gyvenome tokioje politinėje sistemoje, kurioje alternatyvos nebuvo leidžiamos, parlamentinė opozicija – taip pat.
The Czech President argued that "the present decision-making system in the European Union is different from a classic parliamentary democracy, tried and tested by history.
Ši patirtis leido mums suvokti, kad be opozicijos negali būti laisvės.
In a normal parliamentary system, part of the MPs support the government and part support the opposition.
Todėl politinės alternatyvos turi egzistuoti“.
In the European Parliament this arrangement has been missing.
Pasak Čekijos prezidento, dėl didelio atstumo tarp piliečių ir ES institucijų atsiranda demokratinės atskaitomybės stoka bei sprendimų priėmimo biurokratizavimas, o siūlymai, pateikti „atmestoje Europos Konstitucijoje arba nuo jos daug nesiskiriančioje Lisabonos sutartyje“, dar labiau sustiprintų šiuos trūkumus. „Kadangi nėra Europos demoso – ar Europos tautos, šio trūkumo negalima panaikinti stiprinant Europos Parlamento vaidmenį.
Here only one single option is being promoted and those who dare think about a different option are labelled enemies of European integration."
Priešingai – toks sprendimas dar labiau pablogintų padėtį ir sąlygotų dar didesnį susvetimėjimą tarp Europos šalių piliečių ir ES institucijų“, – kalbėjo V. Klaus.
In addition, he continued, there is "a great distance (not only in a geographical sense) between citizens and Union representatives, which is much greater than inside the Member countries.
Jis pridūrė, jog bandymai „paspartinti ir pagilinti integraciją bei perkelti sprendimus apie piliečių gyvenimą į europinį lygmenį“ yra „neatspindintys natūralaus istorinio vystymosi“ ir gali „sukelti pavojų visiems teigiamiems pasiekimams Europoje per pastaruosius 50 metų“.
This distance is often described as the democratic deficit, the loss of democratic accountability" and in Mr Klaus' view, "the proposals to change the current state of affairs - included in the rejected European Constitution or in the not very different Lisbon Treaty - would make this defect even worse".
Čekijos prezidentas ragino „neleisti susiklostyti padėčiai, kurioje Sąjungos šalių piliečiai jaustųsi, jog ES projektas yra ne jų“ – nes taip grįžtume į neseną praeitį.
Warming to his theme, the president maintained "Since there is no European demos - and no European nation - this defect cannot be solved by strengthening the role of the European Parliament either".
Jis pridūrė, jog šiandieninės ekonomikos ir finansų krizės priežastis yra ne laisvoji rinka, o politinis rinkos manipuliavimas.
Turning to economic aspects, he argued that "the present economic system of the EU is a system of a suppressed market, a system of a permanently strengthening centrally controlled economy" and called instead for "liberalisation and deregulation of the European economy".
Pristatydamas prelegentą plenariniame posėdyje, EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering teigė, jog Lisabonos sutarties ratifikavimas Čekijos parlamente parodė, jog ši šalis pasiryžusi prisidėti prie ES sėkmės.
He highlighted the approval of the Lisbon Treaty, by a large majority, in the Lower House of the Czech Parliament earlier this week and he also praised Mr Klaus as an "advocate of a free, effective market economy".
Tuo tarpu po svečio kalbos Parlamento vadovas pridūrė, jog europinėje demokratijoje kiekvienas gali išsakyti savo nuomonę, tačiau nulemia daugumos valia.
After Mr Klaus had delivered his speech, Mr Pöttering responded by saying that Mr Klaus was only able to speak in this way because "we live in European democracy where everyone can express his or her own opinion.
Savo ruožtu EP pirmininkas pažymėjo, jog dalį ES šalyse priimamų sprendimų tikslingiau būtų priimti europiniu lygmeniu, o be Europos Parlamento ES iš tiesų atsidurtų biurokratų rankose.
In a " Parliament of the past" you wouldn't have been able to give this speech".
Dauguma europarlamentarų plojimais pritarė šioms EP pirmininko pastaboms.
He thanked the Czech president for his visit, describing it as "an expression of the diversity in Europe" but pointed out that "in a democracy it's the view of the majority that counts".
Kalba: 2009-02-19 20090218IPR49770 Čekijos prezidentūra audio 25:34
20090218IPR49770 audio 25:34 - President Vaclav Klaus President Klaus's speech in pdf format (EN)
ES užsienio politikoje svarbi bendra pozicija, mano europarlamentarai
MEPs promote a strong and effective foreign, security and defence policy
ES bendroji užsienio ir saugumo politika (BUSP) turi būti grindžiama demokratiškumo ir teisinės valstybės principais, pagarba žmogaus orumui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat taikos bei veiksmingo daugiašališkumo skatinimu.
This strategic autonomy will help the EU to promote peace and international security, to defend its interests in the world, to protect the security of its own citizens, to contribute to effective multilateralism, to advance respect for human rights and democratic values worldwide and to safeguard world peace.
Tai sakoma ketvirtadienį Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje (535 balsai už, 71 prieš, 51 susilaikė).
The report was adopted with 482 votes in favour, 111 against with 55 abstentions.
Savo ruožtu europarlamentarai „apgailestauja, kad BUSP biudžetas yra gerokai per mažas“.
The resolution embraces the concept of the “responsibility to protect”, adopted by the UN in 2005, and the concept of "human security", which is based on the primacy of the individual and not of the state (AM 7).
Europarlamentarai „tvirtai tiki, kad Europos Sąjunga gali turėti įtakos tik veikdama sutartinai“.
MEPs note that the 2003 ESS highlights the main threats faced by the European Union: terrorism, proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime.
Savo ruožtu jie ragina stiprinti ES bendradarbiavimą su Jungtinėmis Tautomis, taip pat „kartu su nauja JAV administracija parengti naują transatlantinę darbotvarkę“.
Otherwise, according to MEPs, the security interests of the Union also include the protection of its citizens and its interests inside the EU as well as abroad, the security of its neighbourhood and the protection of its external borders and critical infrastructure.
Parlamentas ragina stiprinti paskatas rytinėms ir pietinėms ES kaimynėms vykdyti reformas, taip pat siekti su šiomis šalimis „plačios ir stiprios laisvos prekybos zonos, laipsniško visų laisvam asmenų judėjimui trukdančių kliūčių pašalinimo (galbūt įskaitant ir bevizes keliones) ir bendradarbiavimo visais saugumo aspektais, o ypač energetinio saugumo srityje“.
Furthermore, it includes the improvement of its cyber security, the security of energy supply and sea lanes, the protection of its space assets and protection against the consequences of climate change.
Deputatai primygtinai ragina Europos Komisiją ir ES Tarybą nedelsiant supaprastinti Baltarusijos piliečiams taikomą vizų režimą bei sumažinti jų įvažiavimo į Šengeno erdvę išlaidas.
MEPs strongly request that the European Union and its Member States focus their efforts on common capabilities which can be used for both defence and security purposes.
EP nuomone, Rusijos sutikimas leisti tarptautiniams stebėtojams stebėti padėtį Šiaurės Osetijoje ir Abchazijoje yra viena iš „būtinų sąlygų normalizuoti ES ir Rusijos santykius“.
In this context, they consider satellite-based intelligence, surveillance and warning equipment, unmanned air vehicles, helicopters and telecommunication equipment and air and sea transport to be crucial.
Parlamentas ragina ES Tarybą „šias vertybes padaryti vykstančių derybų dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo [su Rusija] pagrindu“.
MEPs also call for further initiatives concerning common training for personnel who are to work together in civilian and military operations.
Jacek SARYUSZ-WOLSKI (PPE-DE, PL) A6-0019/2009 Dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų
They ask for increased interaction between the armed forces and civilian personnel of EU Member States, coordination of crisis-related training, exchange programmes among armed forces in Europe and the opening-up of armies to citizens of other EU Member States.
Europarlamentarai remia Rytų partnerystės idėją
Review of the European Neighbourhood Policy Instrument
Ataskaitoje taip pat raginama didinti Europos kaimynystės politikos (EKP) finansavimą ir užtikrinti jo skaidrumą.
Parliament adopted an own-initiative report drafted on the review of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI).