natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bulvių krakmolo pramonė gali tapti svarbia biotechnologijomis grindžiamoje ekonomikoje ir padaryti ją ekologiškesnę plėtodama krakmolu grindžiamą chemiją ir biotechnologijomis grindžiamus produktus naujoms rinkoms, produktus, kurie prisidėtų prie tausesnio vartojimo ir gamybos ES.
The potato starch industry can play an important role in a bio-based economy by greening the economy through the development of starch-based chemistry and developing bio-based products for new markets, products that contribute to a more sustainable consumption and production in the EU.
ES paramos nutraukimas 2012 m. reiškia, kad sektoriaus nebepasieks daugiau kaip 160 mln. eurų ES paramos.
The end of EU support in 2012 will mean that more than € 160 million of EU support will no longer reach the sector.
Prognozuojama, kad bulvių krakmolo sektorius gali prarasti iki 40 % šiuo metu turimos rinkos.
The potato starch sector is expected to lose up to 40% of its current markets.
Tokie drastiški pokyčiai gali sąlygoti visišką bulvių krakmolo sektoriaus griūtį.
This 'hard landing' may lead to a total destruction of the potato starch sector.
Sektorius pajėgia ir labai nori veikti liberalizuotoje rinkoje ateityje.
The sector is capable and more than willing to operate in a liberalised market in the future.
Todėl šiandieninis klausimas, turint mintyje dabartinės ekonomikos krizės poveikį sektoriui, yra tik planavimo problema.
Today's issue therefore, bearing in mind the effects of the current economic crisis on the sector, is only a problem of timing.
Kokių veiksmų Komisija imsis, siekdama išvengti vertingo bulvių krakmolo sektoriaus griūties Europos Sąjungoje pradedant nuo 2012 m.?
How will the Commission act to prevent the destruction of the valuable potato starch sector in the European Union as from 2012?
Ar Komisija svarsto klausimą dėl laikinųjų priemonių taikymo, atsižvelgiant į dabartines biudžeto galimybes, kad sudarytų sąlygas švelnesniam perėjimui prie laisvos rinkos?
Will the Commission consider putting interim measures - within current budgetary limits - in place to provide for a structured 'soft landing' on the free market?
Ar Komisija gali taikyti neprivalomo restruktūrizavimo schemą, pagal kurią toms įmonėms, kurios savanoriškai mažintų gamybos apimtis, būtų teikiama restruktūrizavimo parama?
Can the Commission introduce a voluntary restructuring scheme, in the sense that those companies that voluntarily reduce their production capacity should be given restructuring aid?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0090/2010
Question for oral answer O-0090/2010
S&D frakcijos vardu Tema: Pasiruošimas ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimui, vyksiančiam 2010 m. liepos 14 d.
on behalf of the S&D Group Subject: Preparations for forthcoming EU-Brazil summit in Brasilia on 14 July 2010
Prisimenant išvadas ir įsipareigojimus prisiimtus III-ajame ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikime Stokholme 2009 m. spalio 6 d., kokios ženklios pažangos buvo pasiekta visų pirma klimato kaitos srityje ir atsinaujinančios energijos naudojimo srityje palyginti su tvariu vystymu ir kova su skurdu?
Bearing in mind the conclusions reached and the commitments made at the third EU-Brazil summit in Stockholm on 6 October 2009, what significant progress has been made, particularly in the area of climate change and the use of renewable energies in the context of sustainable development and the fight against poverty?
Ar tikslai, užsibrėžti Stokholme, susiję su bioįvairovės išsaugojimu bei tausiu naudojimu ir ekosistemų funkcijomis, yra vykdomi?
Have the objectives set at Stockholm in relation to the conservation and sustainable use of biodiversity and to ecosystem services been upheld?
Ar derybos dėl Dohos vystymosi darbotvarkės bus baigtos 2010 m. kaip numatyta deklaracijoje, priimtoje G20 po Pitsburge vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo?
Will the talks on the Doha Development Round be concluded in 2010, in accordance with the declaration adopted by the G20 at the end of the Pittsburgh summit?
Atsižvelgiant į Brazilijos ir Europos Sąjungos prisiimtus įsipareigojimus nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo politikos srityje, kaip Europos Sąjunga vertina dabartinius Brazilijos ir Irano santykius?
In the light of the commitments made by Brazil and the EU in the area of disarmament policy and non-proliferation, how does the EU view the current state of relations between Brazil and Iran?
Koks yra Europos Sąjungos požiūris į Brazilijos siekius tapti nuolatine JT Saugumo Tarybos nare ir į jos pasiūlymus šį organą reformuoti?
What is the EU’s position on Brazil’s goal of becoming a permanent member of the UN Security Council, and on its proposals for reforming that body?
Kaip yra įgyvendinamas II-ajame aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame Rio de Žaneire 2008 m. gruodį, priimtas bendras ES ir Brazilijos veiksmų planas?
Following the adoption of the EU-Brazil Joint Action Plan at the second summit in Rio de Janeiro in December 2008, what stage has been reached in the implementation of this plan?
Bandant paskatinti derybų su Mercosur atnaujinimą ir siekiant sudaryti Laisvosios prekybos susitarimą, kaip Taryba ketina įveikti skirtingus ES valstybių narių požiūrius, ir būtent žemės ūkio srityje?
With a view to moving forward the negotiations with Mercosur designed to lead to the conclusion of a free trade agreement, how does the Council intend to overcome the divergences within the EU, particularly in the area of agriculture?
Pradėjus derybas su Mercosur ir siekiant tarp abiejų regionų sudaryti strateginio bendradarbiavimo susitarimą, atžvelgiant į tai, kad Brazilija pro tempore pirmininkaus Mercosur 2010 m. antrąjį pusmetį, kuria prasme šis aukščiausiojo lygio susitikimas galėtų būti naudingas siekiant paskatinti ES ir Mercosur derybas?
Now that talks with Mercosur have resumed and with a view to the conclusion of a strategic association agreement between the two regions, bearing in mind that Brazil will hold the rotating presidency of Mercosur in the second half of 2010, how can the summit help to move the EU-Mercosur negotiations forward?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0091/2010
Question for oral answer O-0091/2010
Bandant paskatinti derybų su Mercosur atnaujinimą ir siekiant sudaryti Laisvosios prekybos susitarimą, kaip Komisija ketina įveikti skirtingus ES valstybių narių požiūrius, ir būtent žemės ūkio srityje?
With a view to moving forward the negotiations with Mercosur designed to lead to the conclusion of a free trade agreement, how does the Commission intend to overcome the divergences within the EU, particularly in the area of agriculture?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0092/2010
Question for oral answer O-0092/2010
Tema: Jordano upės ir Jordano žemupio situacija
Subject: The situation of the Jordan River with special regard to the Lower Jordan River area
Jordano upė yra viena žymiausių mūsų planetos upių.
The Jordan River is one of the most remarkable rivers of our planet.
Tai visuotinės svarbos kultūrinis landšaftas, turintis didelę istorinę, simbolinę ir religinę reikšmę, taip pat svarbus aplinkos, žemės ūkio, ekonominiu ir kt. požiūriu arabų ir izraeliečių tautoms, o taip pat krikščionims, žydams, musulmonams ir visiems kitiems.
It is a cultural landscape of universal significance with great historic, symbolic, religious, environmental, agricultural, economic etc. importance for Arabs and Israelis, for Christians, Jews, Muslims and others.
Nepaisant to, Jordano upė niokojama dėl pernelyg didelio jos išnaudojimo, taršos ir nepakankamo regioninio valdymo.
Nevertheless, the Jordan River has been devastated by overexploitation, pollution and lack of regional management.
Manoma, kad Izraelis, Jordanija ir Sirija savo reikmėms nukreipė 98 proc. upės gėlo vandens atsargų ir dėl to 50 proc. sumažėjo biologinė įvairovė.
An estimated 98 % of the river’s fresh water resources have been diverted by Israel, Jordan and Syria with a resulting 50 % loss of biodiversity.
Šiandien į Jordano žemupį atplukdomos vien tik žemės ūkio gamybinių procesų atliekos, dirbtinai nukreipti druskingi vandenys ir nevalytos nuotekos.
All that is presently left flowing in the Lower Jordan River is agricultural run-off, diverted saline waters and untreated sewage.
Nors įrengus naujus nuotekų valymo centrus didžiausiems teršalams šalinti buvo žengtas didelis žingsnis, tačiau nesusiejus šios pažangos su naujų gėlo vandens išteklių paskirstymu situacija tik prastės.
While the building of new wastewater treatment centres aimed at removing serious pollutants is a major achievement, if this advancement is not coupled with the allocation of fresh water resources, the situation will only deteriorate.
Todėl, jeigu nebus imamasi konkrečių priemonių, dideli Jordano žemupio plotai iki 2011 m. visiškai išdžius.
Therefore, without concrete action, long stretches of the Lower Jordan River will run dry by the end of 2011.
Jordano upės, ypač Jordano žemupio atkūrimas yra nepaprastai svarbus Izraelio, Jordanijos ir Palestinos vietos bendruomenėms, kurios susiduria su vienodais iššūkiais apsirūpinant vandeniu, taip pat būtų labai naudingas ekonomikai ir stiprintų pasitikėjimą.
The rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, is of the greatest importance for Israeli, Jordanian and Palestinian local communities sharing the same water challenges, and offers tremendous economic and trust-building benefits.
Aktyvus vyriausybių ir atitinkamų vietos bendruomenių bendradarbiavimas gali būti svarbus indėlis stengiantis atkurti regione taiką.
An active cooperation between governments and the local communities concerned may be a major contribution to regional peace efforts.
Keletas tarptautinių veikėjų, tarp jų Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių parlamentinė asamblėja, atkreipė dėmesį į Jordano upės situaciją.
Several international actors, including the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, have addressed the situation of the Jordan River.
ES parama taip pat gali turėti lemiamą reikšmę.
The EU’s support may also be decisive.
Atsižvelgiant į tai, kad ES skiria didelę finansinę paramą plėtros projektams Artimuosiuose Rytuose ir yra įsipareigojusi prisidėti prie Artimųjų Rytų taikos proceso, ar Komisija pripažįsta, kad Jordano upės ir ypač Jordano žemupio atkūrimas yra prioritetinis klausimas užtikrinant taiką ir plėtrą šiame regione?
Taking into account that the EU provides extensive funding to development projects in the Middle East, and is committed to the Middle East peace process, has the Commission identified the rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, as a peace and development priority in the region?
Kaip ES ir valstybės narės dar galėtų paskatinti ir kokią paramą skirti, taip pat ir pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės susitarimą, kad būtų parengtas ir įgyvendintas išsamus valdymo planas, kuris padėtų atitaisyti Jordano upei padarytą žalą ir šiuo požiūriu stiprinti tarpusavio pasitikėjimą didinančias priemones?
How can the EU and its Member States further encourage and support, also in the framework of the EU-Mediterranean partnership, the development and implementation of a comprehensive management plan to rectify the devastation wrought on the Jordan River as well as strengthening the trust-building dimensions of these efforts?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0093/2010
Question for oral answer O-0093/2010
S&D frakcijos vardu Tema: Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų įsigaliojimas 2010 m. rugpjūčio 1 d. ir ES vaidmuo
on behalf of the S&D Group Subject: Entry into force on 1 August 2010 of the Convention on Cluster Munitions (CCM) and the role of the EU
2008 m. rezoliucijoje taip pat prašyta, kad Taryba ir Komisija padėtų šalims, regionams ir gyventojams, kurie nukentėjo nuo kasetinių šaudmenų.
The 2008 resolution also asked the Council and Commission to assist countries, regions and populations which have been affected by cluster munitions.
Be to, šioje rezoliucijoje ES valstybės narės buvo raginamos nesiimti veiksmų, kurie trukdytų įgyvendinti CCM ir jos nuostatas arba keltų pavojų, kad jos nebus įgyvendintos, ir nepriimti arba neratifikuoti Konvencijos dėl įprastinių ginklų, pagal kurią leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis.
In addition, that resolution urged EU Member States not to take any action which might circumvent or jeopardise the CCM and its provisions by adopting or ratifying the Convention on Conventional Weapons (CCW), which allows the use of cluster munitions.
Galiausiai 2008 m. rezoliucijoje valstybės narės buvo raginamos nenaudoti, nekaupti, negaminti, neperduoti kasetinių šaudmenų ir į juos neinvestuoti, kol įsigalios CCM.
Finally, the 2008 resolution also called on Member States not to use, invest in, stockpile, produce, transfer or export cluster munitions until the CCM has entered into force.
Kokių veiksmų imasi Taryba dėl Europos Parlamento 2008 m. ir 2010 m. išsakytų prašymų?
What is the Council doing in response to the demands made by the European Parliament in 2008 and 2010?
Kokių veiksmų imasi Taryba, kad padėtų ES valstybėms narėms laiku pasirašyti ir ratifikuoti CCM ir jas paremtų siekiant, kad konvencija įsigaliotų 2010 m. rugpjūčio 1 d.?
What is it doing in order to facilitate and support the timely signature and ratification of the CCM by EU Member States, with a view to its entry into force on 1 August 2010?
Kokių veiksmų imasi Taryba, kad padėtų nuo kasetinių šaudmenų naudojimo nukentėjusiems regionams?
What is it doing in order to assist regions which are affected by the use of cluster munitions?
Kokia Tarybos pozicija dėl Konvencijos dėl įprastinių ginklų?
What is its position with regard to the Convention on Conventional Weapons?
Ar Taryba pritaria minčiai surengti moratoriumą dėl kasetinių šaudmenų eksporto ir atsargų sunaikinimo?
Is the Council supporting the idea of an export moratorium and the destruction of stockpiles of cluster munitions?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0094/2010
Question for oral answer O-0094/2010
EFD frakcijos vardu Tema: Monsinjoro Luidžio Padovezės nužudymas Iskenderune
on behalf of the EFD Group Subject: Murder of Monsignor Luigi Padovese in Iskenderun
Birželio 3 d., ketvirtadienį, Anatolijos katalikų vyskupas monsinjoras Luidžis Padovezė, Turkijos šventosios jūros apaštalinis vikaras ir Turkijos vyskupų konferencijos pirmininkas buvo žiauriai nužudytas Murato Altuno – 26 m. amžiaus turko, kuris ketverius metus dirbo vyskupo vairuotoju.
On Thursday June 3 Monsignor Luigi Padovese, a Roman Catholic bishop in Anatolia, the Apostolic Vicar of the Holy See in Turkey and the President of the Turkish Bishops' Conference, was brutally murdered by Murat Altun, a 26 year-old Turkish man who had been his driver for four years.
Nuo pat pradžių Turkijos institucijos neigė bet kokį ryšį tarp šio fakto ir religinių motyvų, tragišką įvyki aiškindamos numanomu vyro psichiniu sutrikimu.
Straightaway, the Turkish authorities denied any connection between this act and religious reasons, blaming the tragic event on the young man's presumed mental illness.
Iš tiesų, beveik nukirtęs dvasininkui galvą, jaunas vyras sušukęs: „Aš nužudžiau didįjį šėtoną, Alachas yra didis“.
Indeed, after having almost beheaded the churchman, the young man is said to have shouted “I murdered the big Satan, Allah is great”.
Be to, jis prisipažino atlikęs nusikaltimą po to, kai patyrė „dieviškąjį apreiškimą“.
Furthermore, he confessed that he had committed the crime after having received a “divine revelation”.
Šis variantas patvirtintų hipotezę, kad tai buvo ritualinė žmogžudystė, kuri prieštarauja psichinio sutrikimo versijai ir kurio (sutrikimo) žmogžudys negali įrodyti jokiais medicininiais arba dokumentiniais įrodymais.
This account would confirm the hypothesis of a real “ritual murder”, rather than a mental disorder, which the young murderer cannot prove through any medical or documentary evidence.
Tačiau, šis tragiškas įvykis yra tik vienas iš paskutiniųjų daugybės nerimą keliančių ir religines priežastis turinčios prievartos faktų, įvykusių Turkijoje per pastaruosius metus.
However, this tragic event is only the latest in a worrying sequence of religious based violent acts which have occurred in Turkey in recent years.
Ar Komisija bendradarbiauja su Turkijos institucijomis siekiant sužinoti tikslias įvykio, kuris sukrėte ir supykdė visuomenę visame pasaulyje ir iki šiol yra pats rimčiausias prieš krikščionybę nukreiptos prievartos, nes palietė pačią Romos katalikų bažnyčios Turkijoje viršūnę, aplinkybes?
Is the Commission in contact with the Turkish authorities in order to know the exact circumstances of an act that has shocked and angered world opinion, being so far the most serious act of anti-Christian violence, struck the head of the Roman Catholic Church in Turkey?
Kadangi pastaruoju metu Turkijos institucijos laikė nesvarbiais panašius įvykius, kaltę priskirdamos tariamiems agresorių ir žudikų psichikos sutrikimams, nors vėliau buvo įrodyta, kad šie įvykiai buvo susiję su ultranacionalistinėmis ir ekstremaliomis islamo grupuotėmis, ar Komisija ketina pareikalauti Turkijos institucijų atlikti kruopštų anksčiau paminėto tragiško įvykio tyrimą?
As in the recent past, the Turkish authorities first dismissed similar events by imputing them to the supposed mental illness of the aggressors and murderers but afterwards it was proved that these facts were connected with ultranationalist and extreme Islamist groups, does the Commission intend to urge the Turkish authorities to hold an accurate inquiry into the tragic event mentioned above?
Ar Komisija mano, kad Turkijos institucijų elgesys reaguojant į didelį skaičių rimtų nusikaltimų prieš religines ir etnines mažumas pastaraisiais metais yra suderinamas su Bendrijos teisynu ( acquis communautaire ), kas yra būtina sąlyga norint prisijungti prie Europos Sąjungos?
Does the Commission believe that the behaviour of the Turkish authorities with regard to the large number of instances of serious violence against religious and ethnic minorities in recent years is in line with the acquis communautaire that represents a necessary condition to join the European Union?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0095/2010
Question for oral answer O-0095/2010
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vadu Tema: Europos finansinio stabilumo fondas, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė ir veiksmai ateityje
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
2010 m. gegužės 11 d. nustatyta Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP, Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010 ).
On 11 May 2010 the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) was established (Council Regulation (EU) No 407/2010 ).
2010 m. birželio 7 d. euro zonai priklausančios valstybės narės įsteigė Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), o euro zonai priklausančios valstybės narės įsipareigojo teikti ESFS priemonių garantiją iki 440 milijardų eurų iš viso.
On 7 June 2010 the euro area Member States established the European Financial Stability Facility (EFSF), with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion.
2002 m. vasario 18 d. nustatyta priemonė, pagal kurią teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams išlaikyti (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 332/2002 ).
On 18 February 2002 a facility providing medium-term financial assistance for the Member States’ balance of payments was established (Council Regulation (EC) No 332/2002 ).
Kalbant apie Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP), ar galėtų Komisija paaiškinti, kokį realų poveikį metiniam ES biudžetui ir daugiametei finansinei programai galėtų turėti formuluotė „neviršija galimos mokėjimų asignavimų maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą“ ir kokį ryšį su tuo turėtų Ecofin išvadose minimi 60 milijardų eurų?
As regards the EFSM, could the Commission clarify what the words ‘limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations’ would mean in practice for the annual EU budget and for the multiannual financial framework and the relationship to the EUR 60 billion as mentioned in the Ecofin conclusions?
Kokiais saugikliais išvengiama galimo tiesioginio šių priemonių poveikio EIB teikiamam finansavimui ir paskoloms?
What safeguards prevent possible ‘knock-on effects’ of these instruments on the borrowing and financing by the EIB?
Kada Komisija numato pateikti laukiamą teisės akto pasiūlymą dėl nuolatinio valstybių skolų krizės valdymo mechanizmo ir koks būtų jo teisinis pagrindas?
When does the Commission foresee the expected legislative proposal for a permanent sovereign debt crisis management mechanism and what would be the legal basis?
Kaip Komisija ketina užtikrinti, kad į visas šias naujas procedūras būtų įtrauktas Europos Parlamentas?
How does the Commission intend to ensure the involvement of the European Parliament in relation to all these new procedures?
Kaip bus koordinuojama EFSF ir TVF veikla palūkanų normų ir lėšų skyrimo klausimais ir kokios bus pasekmės, jei jos ir lėšų skyrimas nebus vertinami kaip pari passu?
How will the coordination between the EFSF and IMF operate in terms of interest rates and allocation of funds and what is the effect if they do not rank pari passu?
Jei Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės lėšos būtų išsemtos, kaip būtų sprendžiama euro zonai nepriklausančių valstybių narių poreikių problema?
In the event of the EFSM being used up, how would a need by a non-euro-area Member State be addressed?
Kodėl Reglamentui (ES) Nr. 407/2010 kaip teisinis pagrindas panaudota Sutarties 122 straipsnio 2 dalis, o Reglamentui (EB) Nr. 332/2002 – 352 straipsnis (buvęs 308 straipsnis)?
Why was Article 122(2) of the Treaty used as the legal base for Regulation (EU) No 407/2010 and Article 352 (ex Article 308) as the legal base for Regulation (EC) No 332/2002?
OL L 118, 2010 5 12, p.
OJ L 118, 12.5.2010, p.
OL L 53, 2002 2 23, p.
OJ L 53, 23.2.2002, p.
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0096/2010
Question for oral answer O-0096/2010
Kokias priemones svarsto Komisija siekdama paraginti valstybes nares toliau atverti savo darbo rinkas darbuotojams, atvykstantiems iš Rumunijos ir Bulgarijos?
What measures does the Commission take into consideration in order to encourage the Member States to further open their labour market to the labour force originating from Romania and Bulgaria?
Ar Komisija ketina analizuoti nelegalių darbuotojų, atvykstančių iš Rumunijos ir Bulgarijos, darbo ir gyvenimo kitose ES valstybėse narėse sąlygas ir parengti su šiais klausimais susijusį tyrimą?
Does the Commission intend to analyse and further develop a study regarding the working and living conditions of the ‘irregular’ labour force originating from Romania and Bulgaria in the other EU Member States?
Ar Komisija ketina atlikti minėtosios nelegalios darbo jėgos poveikio šių valstybių narių darbo rinkoms tyrimą?
Does the Commission intend to elaborate a study concerning the influence of this ‘irregular’ labour force upon the labour market in these Member States?
Ar galėtų būti, kad taikant minėtąsias priemones labiau kenkiama šioms darbo rinkoms negu saugoma vidaus darbo jėga?
Could it be possible that the above-mentioned measures produce more negative effects on these labour markets rather than protect the internal labour force?
Ar Komisija nemano, kad esama galimos rizikos, jog pratęsus dabartinių apribojimų Rumunijos ir Bulgarijos darbuotojams galiojimo laiką atsirastų atskira de facto antrarūšių ES piliečių kategorija?
Does the Commission consider there is a possible risk that the prolongation of the present restrictions for the Romanian and Bulgarian workers will lead to the appearance of a de facto special/‘second class’ category of EU citizens?
Ar, Komisijos nuomone, minėtosios priemonės atitinka Lisabonos sutarties ir ypač ES pagrindinių teisių chartijos tikslus ir dvasią?
Does the Commission consider the above-mentioned measures as being consistent with the goals and the spirit of the Lisbon Treaty and in particular with the EU Charter of Fundamental Rights?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0097/2010
Question for oral answer O-0097/2010