natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kokių veiksmų Europos Sąjunga ketina imtis, kad išvengtų galimo konflikto paaštrėjimo?
What steps does the European Union intend to take in order to prevent a potential escalation of the conflict?
Ar ES paskelbė kokias nors prevencines priemones, numatytas taikyti bet kuriai konflikto šaliai, kuri pažeidžia Biškeko paliaubų susitarimą?
Has the EU announced any disincentives vis-à-vis any parties to the conflict that breach the Bishkek ceasefire agreement?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000132/2011
Question for oral answer O-000132/2011
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Readmisijos politika ir stebėsena
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Readmission policy and monitoring
Komisija pristatė komunikatą dėl ES readmisijos susitarimų įvertinimo ir dėl su jais susijusios ateities strategijos.
On 23 February the Commission presented a Communication on the evaluation of, and future strategy for, EU readmission agreements.
2011 m. birželio mėn. posėdyje Taryba ruošiasi patvirtinti išvadas dėl šio komunikato.
Council conclusions on this communication are to be adopted at the Council meeting in June.
Readmisijos susitarimus dėl grąžinamų asmenų žmogaus teisių pažeidimų ypač kritikavo pilietinė visuomenė, žmogaus teisių specialistai ir Europos Parlamentas.
The readmission agreements have been criticised, especially by civil society, human rights practitioners and the European Parliament, for not respecting the human rights of the readmitted persons.
Negrąžinimo principas yra tarptautinės žmogaus teisių apsaugą reglamentuojančios teisės kertinis akmuo ir jo turi būti laikomasi.
The principle of non-refoulement is a cornerstone of international human rights law and must be respected.
Vis dėlto, po 2001 m. rugsėjo 11–osios išpuolių ES valstybės narės ne visada laikosi šio principo.
However, this norm has not been fully respected by the EU Member States during the years since the 9/11 attack in 2001.
Komisija pabrėžė, kad nėra išsamių duomenų, susijusių su readmisija, ir nėra mechanizmo, kurį taikant būtų stebima, kas vėliau nutinka grąžinamiems asmenims.
As the Commission has pointed out, comprehensive data on readmissions is not available and there is no mechanism to monitor what happens to persons after their readmission is completed.
Manoma, kad reikia iš esmės peržiūrėti ES readmisijos politiką siekiant ištaisyti jos trūkumus.
It seems that there is a need to review the whole EU readmission policy in order to correct its flaws.
– Ar Taryba birželio mėn. pristatys peržiūrėtą readmisijos politiką?
– Is the Council going to present a revised readmission policy in June?
– Ar Taryba ketina laikytis Komisijos rekomendacijų Nr. 10–15 siekiant didinti žmogaus teisių garantijas readmisijos susitarimuose, ypač susijusių su grąžinamų asmenų padėties stebėjimu ir sustabdymo sąlyga, taikoma pažeidus pagrindines teises?
– Is the Council going to follow the Commission's recommendations 10-15 to enhance human rights guarantees in readmission agreements, especially on monitoring the situation of persons readmitted and on a suspension clause in the event of violation of fundamental rights?
– Ar Taryba reikalaus pateikti daugiau statistikos ir duomenų, ypač susijusių su grąžinamų asmenų prieglobsčio prašymų nagrinėjimu, siekiant suteikti tinkamą pagrindą readmisijos susitarimų įgyvendinimo vertinimui?
– Will the Council require more statistics and data, especially about the asylum application process of a readmitted person, to be gathered in order to provide a useful basis for assessing the implementation of the readmission agreements?
– Ar Taryba užtikrins readmisijos politikos skaidrumą ir visuomenės galimybę susipažinti su dvišaliais įgyvendinimo protokolais?
– Is the Council going to ensure that the readmission policy is transparent and that the public has access to the bilateral implementation protocols?
– Kaip Taryba ketina reaguoti į kitas Komisijos rekomendacijas, ypač skirtas įvertinti, ar tikrai reikalingos nacionalinės trečiųjų šalių sąlygos?
– How will the Council react to the other recommendations made by the Commission, especially on evaluating the concrete need for third-country national clauses?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000133/2011
Question for oral answer O-000133/2011
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: ES subsidijos veiklai, dėl kurios teršiama ir netausojama aplinka
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: EU subsidies for polluting and unsustainable practices
Dėl ES subsidijų žemės ūkio, sanglaudos politikos, transporto, energetikos ir žuvininkystės srityse gali būti daromas nenumatytas nepageidaujamas žalingas poveikis aplinkai.
EU subsidies in the fields of agriculture, cohesion policy, transport, energy and fisheries may have unintended harmful effects on the environment.
Remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (angl.
A number of studies have examined environmentally harmful subsidies in recent years.
OECD) pateikta apibrėžtimi, jei visos kitos sąlygos vienodos, [aplinkai žalingos veiklos] subsidijos didina gamtos išteklių naudojimą, ir dėl to daugėja atliekų, didėja tarša ir sunaudojama daugiau gamtinių išteklių.
Based on the OECD definition, ‘ All other things being equal, the [environmentally harmful] subsidy increases the levels of output/use of a natural resource and therefore increases the level of waste, pollution and natural exploitation to those connected .’
Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto užsakymu atliktame ir 2011 m. vasario mėn. paskelbtame tyrime atkreipiamas dėmesys į tai, kad veikla pagal pagrindinius biudžeto punktus keliose ES sektorių politikos srityse daro neigiamą įtaką aplinkai.
A study requested by the European Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and published in February 2011 has highlighted negative impacts on the environment of key budget items in several EU sectoral policies.
Šiame tyrime siūloma, kad ES institucijos išsamiai įvertintų tiesioginį ir netiesioginį esamos ES subsidijų sistemos poveikį ir imtųsi reformuoti šią sistemą.
This study suggests that EU institutions should assess in depth the direct and indirect effects of the current EU subsidy framework and proceed to reform it.
Vykdydama žuvininkystės politikos reformą ir atlikdama BŽŪP patikrinimą, Komisija ėmėsi pirmųjų veiksmų tam, kad būtų palaipsniui nutrauktas šios aplinkai žalingos veiklos subsidijų teikimas.
The Commission has taken the first steps in phasing out these kinds of subsidies through the reform of fisheries policy and as part of the CAP health check.
Tačiau reikia dar daug ką nuveikti, kad ES biudžetas būtų tvaresnis, o ES politikos sritys – nuoseklesnės.
Nevertheless there is still a lot to do to achieve a more sustainable EU budget and to increase the coherence of EU policies.
Be to, Komisija nepateikė išsamaus veiksmų plano, kuriuo vadovaujantis būtų išnagrinėta kiekviena biudžeto eilutė, siekiant įvertinti galimą neigiamą poveikį aplinkai ir pasiūlyti biudžeto struktūros reformą.
In addition, the Commission did not provide a detailed roadmap to scrutinise each line of the EU budget in order to assess the potential negative impact on the environment, and to propose a reform of the budget structure.
– Kokių veiksmų imasi Komisija atlikdama visapusišką aplinkai žalingos veiklos subsidijų pagal svarbiausias biudžeto antraštines dalis reformos priemonių analizę?
– What is the state of play regarding the Commission’s work in carrying out a full environmentally harmful subsidies reform tool analysis of the critical budget titles?
– Kada Komisija ketina pateikti aiškius ir pagrįstus pasiūlymus, kaip iš ES biudžeto pašalinti nesuderinamas su tvarumu sudedamąsias dalis?
– When does the Commission plan to provide clear and well-founded propositions to remove unsustainable elements from the EU budget?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000134/2011
Question for oral answer O-000134/2011
PPE frakcijos vardu Tema: Naujojo TVF generalinio direktoriaus atrankos procedūra
on behalf of the PPE Group Subject: The selection process for a new Managing Director at the IMF
Šiuo metu yra prasidėjusi TVF vadovo atrankos procedūra.
The procedure for selecting a new Managing Director for the IMF is under way.
Yra keletas priežasčių, dėl kurių vėl turėtų būti išrinktas kandidatas iš ES.
There are several reasons why a candidate from the EU should be selected once again.
Nuo pat TVF sukūrimo pradžios jo pirmininku buvo Europos atstovas (Pasaulio banko pirmininku buvo skiriamas JAV atstovas).
Ever since the creation of the IMF, its President has been a European (and the President of the World Bank someone from the US).
Tai yra nerašytinio susitarimo dalis, kuri atspindi, kad didžiausi šių finansinių institucijų dalyviai yra ES ir JAV.
This is part of an unwritten agreement that reflects the fact that the biggest financial contributors to both institutions are the EU and the USA.
2010 m. įdiegtos reformos šios nuostatos nepakeitė.
The reforms introduced in 2010 did not change this.
Svarbu, kad pakeičiant dabartinį vadovą, naujasis kandidatas būtų iš vienos ES valstybės narės, kadangi dėl iššūkių, kuriuos sukelia įtampa valstybės garantuotų skolų rinkoje, TVF vadovybei reikėtų žmogaus, kuris geriausiai suprastų susidariusią padėtį.
It is important that the replacement for the former managing director comes from an EU Member State because the challenges posed by the tensions in the EU sovereign debt markets require an IMF with the best possible understanding of the situation at the top.
Mes TVF vadovo asmenyje norėtume matyti nusipelniusį ir sumanų ES pilietį.
We want an EU national with merit and capabilities as Managing Director of the IMF.
Todėl šiomis aplinkybėmis yra labai svarbu, kad visos ES valstybės narės paremtų ES kandidatą.
In these circumstances it is very important that all EU Member States back an EU candidate.
Šiuo metu nėra oficialios ES procedūros dėl tokios kandidatūros iškėlimo, tačiau Komisija galėtų pradėti darbą šiuo klausimu.
There is no formal EU procedure for this kind of nomination but the Commission should try to work in this direction.
Ką Komisija daro, siekdama užtikrinti, kad būsimas TVF vadovas bus ES pilietis?
What is the Commission doing to ensure that the next Managing Director of the IMF is an EU national?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000135/2011
Question for oral answer O-000135/2011
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: Visapusiškas požiūris į įtakos klimatui turinčius antropogeninius (ne CO2) teršalus
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: A comprehensive approach to non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions
Siekiant sumažinti klimato kaitos pasekmes, Europos kovos su klimato kaita politika buvo orientuota į ilgalaikį CO2 dujų išmetimo mažinimą.
In an effort to mitigate the consequences of climate change, European climate policy has been focused on the long-term reduction of CO2 emissions.
Moksliniais duomenimis patvirtinta, kad mūsų vykdomai politikai ypač trūksta visapusiško požiūrio į antropogeninių teršalų (ne CO2), kurie turi įtakos klimatui, t. y. į fluorangliavandenilių (HFC), juodosios anglies ir dujinių teršalų, dėl kurių formuojasi troposferos (žemutinio atmosferos sluoksnio) ozonas, išmetimo mažinimą.
Scientific data prove that our policy is severely lacking in a comprehensive approach to the reduction of non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions, namely HFCs, black carbon and pollutant gases that lead to the formation of tropospheric (lower atmosphere) ozone.
Iš mokslinių duomenų taip pat matyti, kad svarbu stiprinti mūsų kovos su klimato kaita pastangas, griežtai ir laiku sprendžiant su ne CO2 teršalais susijusias problemas, pasinaudojant esamomis technologijomis ir institucijomis (pvz., Monrealio protokolu, dvišaliais susitarimais ir kt.).
The same data indicate that it is important to complement our efforts against climate change by firmly and timely addressing the non-CO2 pollutants while taking advantage of existing technologies and institutions (such as the Montreal Protocol, bilateral agreements, etc.).
Tą galima būtų padaryti kai kuriems fluorangliavandeniliams nustačius mažiausią nuo 5 iki 10 centų už toną kainą, nes dabar anglies kaina viršija 13 EUR už toną.
This can be done for some HFCs at a public price as low as 5 to 10 cents per tonne, whereas now the carbon price is over EUR 13 per tonne.
Taip pat galima imtis tokių politinių sprendimų:
Relevant policy options include:
a) laipsniškai nutraukti fluorangliavandenilių, skatinančių visuotinį atšilimą, gamybą ir naudojimą, paspartinti laipsnišką chlorfluorangliavandenilių naudojimo nutraukimą, atkurti stratosferos ozono sluoksnį ir sunaikinti stratosferos ozono sluoksnį ardančias ir šiltnamio efektą sukeliančias dujas išmetamuose gaminiuose ir įrangoje;
(a) Phasing down the production and consumption of HFCs with global warming potential, to accelerate the phase-out of HCFCs and recover and destroy stratospheric ozone-depleting GHGs in discarded products and equipment;
(b) mažinti juodosios anglies teršalų kiekį, formuojant politiką pirmenybę teikti išmetamiems teršalams, kurie turi įtakos sniegu ir ledu padengtiems regionams, įskaitant, Arktį, Grenlandiją ir Himalajų-Tibeto ledynus;
(b) Reduction of black carbon emissions, giving priority to emissions that affect regions of snow and ice, including the Arctic, Greenland and the Himalayan-Tibetan glaciers;
(c) mažinti dujinių teršalų išmetimą, dėl kurio formuojasi troposferos ozono dujos, kurios taip pat yra vienos iš šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
(c) Reduction of pollutant gases that lead to the formation of tropospheric ozone, a significant GHG.
Kokia Komisijos pozicija dėl minėtos strategijos?
What is the Commission’s position on the abovementioned strategy?
Ar Komisija ketina atitinkamai papildyti savąją politiką, skirtą klimato kaitos poveikiui mažinti?
Does the Commission intend to complement its policy on climate change mitigation accordingly?
Ar Komisija ketina pateikti teisės akto pasiūlymą dėl išmetamų antropogeninių teršalų (ne CO2), kurie turi įtakos klimatui?
Does the Commission intend to present a legislative proposal in regard to non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions?
Ar Komisija ketina atlikti šių įtakos klimatui turinčių antropogeninių (ne CO2) teršalų išmetimo mažinimo sąnaudų analizę?
Does the Commission intend to pursue a cost-analysis of the reduction of emissions of these non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions?
Ar Komisija pasirengusi skatinti nedelsiant tarptautiniu lygmeniu pradėti laipsniškai nutraukti chlorfluorangliavandenilių gamybą ir naudojimą ir, siekdama geriau įgyvendinti klimato kaitos poveikio mažinimo uždavinius, taikyti Monrealio protokolo nuostatas, o ne lankstesnes Kioto protokole nustatytas priemones?
Is the Commission ready to promote an immediate phase-down at international level of the production and consumption of HFCs through the Montreal Protocol, rather than through the Kyoto Protocol’s flexible mechanisms, to serve better the objectives of climate change mitigation?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000136/2011
Question for oral answer O-000136/2011
Švedijos asociaciją „Christian Business Owners Interest“ pateikė peticiją (Nr. 0901/2008), kurioje nurodė, kad jos nariams buvo grasinama ir jie buvo bauginami, nes dėl religinių priežasčių atsisakė pasirašyti kolektyvines sutartis, kurias sudarė Švedijos profesinės sąjungos.
In 2008, a Swedish Christian union of business owners submitted a petition (0901/2008) in which it indicated that its members had been threatened and intimidated because they declined for religious reasons to subscribe to collective agreements concluded by Swedish trade unions.
Peticijos teikėjai pabrėžė, kad atitinkamos įmonės atitiko visus teisinius reikalavimus ir sudarė darbo sąlygas, kurios buvo tokios geros kaip ir kitur arba dar geresnės.
The petitioners pointed out that the businesses in question complied with all legal requirements and offered working conditions which were as good as, or better than, elsewhere.
Peticijos teikėjai teigia, kad profesinės sąjungos Švedijoje imasi neproporcingai griežtų priemonių ir kad laisvė nesiburti į asociacijas yra asmens teisė, prilygstanti asociacijų laisvei.
The petitioners argue that trade unions in Sweden are taking a disproportionately hard line and that freedom of non-association is an individual right equal in weight to the freedom of association.
Teisė, apie kurią diskutuojama, yra laisvės dėl religinių priežasčių nesijungti į kolektyvines asociacijas ar nesudaryti kolektyvinių susitarimų (vadinamoji negatyvi asociacijų laisvė) gerbimas.
The right at stake is the one of respect for freedom not to join collective associations or collective agreements for religious reasons (negative freedom of association).
Peticijos teikėjai mano, kad laisvė nesiburti į asociacijas yra absoliuti laisvė ir ją reikia ginti.
The petitioners consider that the negative freedom of association is an absolute one and needs protecting.
– Ar Komisija sutinka, kad laisvė nesijungti į asociacijas yra pagrindinė ir absoliuti teisė pagal Sutartis ir kitas atitinkamas konvencijas ir susitarimus, kurie privalomi ES valstybėms narėms?
– Does the Commission agree that the negative freedom of association is a fundamental and absolute right under the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
– Ar Komisija sutinka, kad laisvė nesiburti į asociacijas yra tokia pat svarbi kaip asociacijų laisvė ir kad ją reikia ginti?
– Does the Commission agree that the negative freedom of association has the same importance as the positive right of association and needs to be protected?
– Atsižvelgiant į laisvę nesiburti į asociacijas ar Komisija mano, kad Švedijos darbo santykių srities teisės aktai visiškai atitinka Sutarčių turinį ir prasmę ir kitas atitinkamas konvencijas ir susitarimus, kurie yra privalomi ES valstybėms narėms?
– With regard to the freedom of non-association, does the Commission believe that the Swedish labour relations legislation is fully in line with the letter and the spirit of the Treaties and other relevant conventions and agreements that are binding upon EU Member States?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000137/2011
Question for oral answer O-000137/2011
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Persvarstyta Vengrijos Konstitucija
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Revised Hungarian Constitution
Kokių veiksmų Komisijos nuomone būtų tikslinga imtis tuo atveju, jei būtų įrodyta, kad Vengrijos Konstitucija nepaiso Sutartyse įtvirtintų pagrindinių teisių ir vertybių?
What action does the Commission believe would be appropriate in the event that it is shown that the Hungarian Constitution does not respect the fundamental rights and values enshrined in the Treaties?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000138/2011
Question for oral answer O-000138/2011
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Latvijos nepiliečių balsavimo vietos rinkimuose teisės
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Voting rights for non-citizens of Latvia in local elections
Atkūrus nepriklausomybę, Latvijos valstybės pilietybę atgavo tik asmenys, kurie buvo Latvijos piliečiai iki 1940 m. ir jų palikuonys.
After the restoration of independence, only citizens of the pre-1940 Latvia and their descendants had their Latvian citizenship restored.
Kiti turi teisę įgyti pilietybę tik natūralizacijos būdu ir kai kurie asmenys neturi teisės gauti pilietybės.
Others are entitled to obtain citizenship only through naturalisation and some persons are not entitled to be naturalised.
1995–2009 m. pilietybė natūralizacijos būdu buvo suteikta 132 000 asmenims.
Only around 132 000 persons were naturalised between 1995 and 2009.
2010 m. sausio 1 d. duomenimis šalyje yra 358 000 nepiliečių (tai sudaro 16 proc. visų gyventojų).
As of 1.1.2010, there remained around 358 000 non-citizens, representing around 16% of the total population.
2004 m. kovo 11 d. rezoliucijoje dėl Komisijos pateiktos išsamios pasirengimo ES narystei stebėsenos ataskaitos Europos Parlamentas pasiūlė, kad Latvijos valdžios institucijos numatytų galimybę leisti ilgai šalyje gyvenantiems nepiliečiams dalyvauti vietos savivaldos rinkimuose.
In the resolution on the comprehensive monitoring report by the Commission on the state of preparedness for EU membership of 11 March 2004 the European Parliament proposed that the Latvian authorities envisage the possibility of allowing non-citizens who are long-time inhabitants to take part in local government elections.
Ar Komisija pritaria pirmiau minėtajai ir iki šiol neįgyvendintai Europos Parlamento rekomendacijai?
Does the Commission agree with the abovementioned, and so far unfulfilled, recommendations of the European Parliament?
Kaip Komisija sprendė klausimą, siekdama įgyvendinti Europos Parlamento rekomendacijas?
How did the Commission address the issue in order to follow up the recommendations of the European Parliament?
Ar Komisija apdairiai stebi padėtį, susijusią su pilietybės neturinčių asmenų statusu Latvijoje, kurių dauguma gimė toje šalyje?
Does the Commission monitor closely and encourage the regularisation of the status of ‘non’-citizens in Latvia, many of whom were born in Latvia?
Ar Komisija sutinka, kad šis demokratijos deficitas Latvijoje gali atspindėti akivaizdžią grubaus demokratijos principo ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms pažeidimo grėmę?
Does the Commission agree that the democratic deficit in Latvia may represent a clear risk of a serious breach of the principles of democracy and respect for human rights and fundamental freedoms?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000139/2011
Question for oral answer O-000139/2011
Verts/ALE frakcijos vardu Tema: ES finansuojama kampanija prieš abortus Vengrijoje
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: Anti-abortion campaign in Hungary funded by the EU
Galiojantys teisės aktai dėl abortų leidžia abortą iki 12-tos savaitės.
The current law on abortion allows an abortion up to the 12th week.
Nors valdančioji partija jau ne kartą tvirtino, kad abortų draudimas nėra išeitis, nevyriausybinės organizacijos, tokios kaip Vengrijos pilietinių laisvių sąjunga, teigė, kad naujoji Konstitucija sudaro sąlygas ateityje įstatymą pakeisti.
Although the ruling party has repeatedly said that a ban on abortion was not an option, non-governmental organisations, such as the Hungarian Civil Liberties’ Union, have said that the new Constitution opens the way for a future change of the law.
Neseniai vyriausybė žengė dar vieną žingsnį pradėdama nacionalinę akciją „Pusiausvyra šeimoje + pusiausvyra darbe = pusiausvyra pasaulyje“.
The government recently went a step further by launching a national campaign called ‘Balance in the family + balance at work = balance in the world’.
Vienoje iš šios kampanijos reklamų rodomas embrionas, sakantis: „Suprantu, jei nesate man pasiruošę... bet verčiau atiduokite mane įvaikinti.
One of the advertisements supporting this campaign shows a foetus saying ‘I understand if you are not ready for me… but rather put me up for adoption.
Reklamoje matome Europos Sąjungos vėliavą ir nuorodą į ES PROGRESS programą dėl socialinės įtraukties.
The European Union flag is on this advertisement as well as a reference to the EU’s PROGRESS programme for social inclusion.
Vengrijos vyriausybė oficialiuose pareiškimuose taip pat patvirtino, kad informavimo kampanijas finansuoja PROGRESS.
The Hungarian government has also declared in an official statement that the awareness-raising campaigns are funded by PROGRESS.
Išeina, kad Europos Sąjunga yra oficialiai susijusi su šia kampanija, ir piliečiams susidaro įspūdis, kad Europos Sąjunga remia prieš abortus nukreiptą judėjimą.
The European Union is hence officially linked to this campaign, giving citizens the impression that the European Union supports anti-abortion movements.
Ar Komisija žino apie tai, kad PROGRESS lėšos naudojamos kovos su abortais kampanijai finansuoti?
Is the Commission aware of the fact that the PROGRESS funds are being used to finance an anti-abortion campaign?