natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Baigiantis dienai stebėtojams atrodė, kad pagal skaičiavimus turėtų laimėti V. Juščenka, tai, rodės, patvirtina prie urnų atliktų apklausų duomenys.
At the end of election night, the MEPs felt that the real vote count was producing a victory for Mr Yushchenko, which seemed to confirm the exit polls.
Tačiau Centrinės rinkimų komisijos paskelbti daliniai rezultatai tam prieštaravo.
But the Central Electoral Commission was giving initial results that went the other way.
Europos ir kitų šalių stebėtojų nuomone, šie daliniai rezultatai neatitiko realybės ir leido įtarti masiniu sukčiavimu ir tvarkos nesilaikymu.
The European observers, like their counterparts from other countries, judged these preliminary results to be unrealistic and became suspicious of fraud and large-scale irregularities
Rezoliucija tarsi „bomba“
EP resolution described as a ‘bombshell’
Nuo rugsėjo 2 d. į plenarinę sesiją susirinkęs Europos Parlamentas primtoje naujoje rezoliucijoje griežtai pasmerkė „sąlygas, kuriomis vyko antrasis rinkimų turas“ ir išreiškė „ solidarumą Ukrainos žmonėms“, kurių šimtai tūkstančių reiškė savo nesutikimą išėję į gatves.
On 2 December, at a plenary session, the European Parliament adopted a fresh resolution in which it said ‘ it strongly condemns the conditions under which the second round of the presidential elections in Ukraine have taken place ’ and ‘ expresses its solidarity with the Ukrainian people ’, who were by now showing their disapproval by demonstrating in hundreds of thousands in the streets.
Parlamentarai atmetė Centrinės rinkimų komisijos sprendimą, kuriuo buvo paskelbta V. Janukovičiaus pergalė, nepatikrinus, ar rinkimai vyko tinkamai.
MEPs condemned the decision by the Central Electoral Commission, which had proclaimed victory for Mr Yanukovych without verifying the validity of the elections.
Jie paragino Ukrainos valdžią iki metų pabaigos „anuliuoti antrąjį prezidento rinkimų turą ir surengti jį iš naujo“.
They called on the Ukrainian authorities ‘ to annul the second round of the presidential elections and reorganise this second round before the end of this year ’.
Šis raginimas, sulaukęs didelio pritarimo pasaulyje, taip pat gausiai susirinkę Ukrainos manifestuotojai ir aukšto išorės politikos atstovo Javiero Solanos, Lenkijos ir Lietuvos prezidentų šaltakraujiškumas padėjo sustabdyti politinę krizę.
This appeal, which was backed by many other voices around the world, together with the steady nerves shown by the Ukrainian demonstrators and the mediating efforts of the EU High Representative for Foreign Policy, Mr Javier Solana, and the Polish and Lithuanian Presidents, helped defuse the political crisis.
Politinę išeitį buvo galima rasti gruodžio 8 d.
A political solution was reached on 8 December.
Jai Europos Parlamento pirmininkas Josepas BORRELLIS pritarė tokiais žodžiais: „Esame patenkinti visų pastangomis siekiant išeiti iš per antrąjį rinkimų turą kilusios krizės, prie kurios prisidėjo dideli tvarkos pažeidimai.
It was welcomed in the following words by European Parliament President Mr Josep Borrell: ‘ We are satisfied with the efforts made by all concerned in order to overcome the crisis caused by the serious irregularities affecting the second round of the presidential elections .
Džiaugiuosi, kad jie buvo išgirsti“.
I am delighted that they have been heard. ’
Naujas antrasis turas buvo surengtas gruodžio 26 d.
A re-run of the second round was arranged for 26 December.
Į vietą atvyko nauja Parlamento stebėtojų misiją, šį kartą vadovaujama lenkų parlamentaro, krikščionių demokratų grupės nario Jaceko SARYUSZ-WOLSKIO.
Once more an EP observer delegation set off for Ukraine, this time led by Jacek Saryusz-Wolski, a Polish Christian Democrat MEP.
Per susitikimą su Europos Parlamento nariais V. Juščenka pareiškė, kad gruodžio 2 d.
At a meeting with MEPs, Mr Yushchenko said that the resolution adopted by Parliament on 2 December was ‘ a bombshell that expressed the truth in a way not seen in writing from any other international organisation so far .’
Parlamento priimta rezoliucija buvo „bomba“, atskleidusi tiesą taip, kaip iki šiol raštu nėra padariusi jokia kita tarptautinė institucija“.
The EP monitoring mission concluded that this time the elections had been free and fair, in accordance with international standards, and that they had taken place in a peaceful atmosphere.
Šį kartą Europos stebėtojai pareiškė, kad rinkimai vyko laisvai ir skaidriai, laikantis tarptautinių normų, esant taikiai atmosferai, ir jie parodė aiškią V. Juščenkos pergalę: už jį balsavo 52 proc., už V. Janukovičių – 44 proc. rinkimų dalyvių.
They produced a clear victory for Mr Yushchenko, who had won 52% of the vote as against 44% for Mr Yanukovych.
Trys ad hoc delegacijos šalyje, trys patvirtintos rezoliucijos, daugelio parlamentarų asmeninis įsipareigojimas parodė, kokią svarbą Europos Parlamentas suteikė pastariesiems prezidento rinkimams Ukrainoje.
The importance that the European Parliament attaches to the recent presidential election in Ukraine is illustrated by its sending of three ad hoc delegations and adopting three parliamentary resolutions, as well as by the personal commitment of many MEPs.
Parlamentarai daug dirbo, kad sumažintų politinę krizę ir būtų laikomasi demokratijos normų.
The MEPs worked hard to help resolve the political crisis and to ensure that democratic standards were observed.
Svarbi kaimynė
A key neighbour
Šiuo metu Ukrainos santykiai su Europos Sąjunga yra dalis „Europos kaimynystės politikos“, kurią 2004 m. gegužę įstojus dešimčiai naujų narių iš karto apibrėžė Europos Komisija.
Relations between Ukraine and the EU are currently governed by the ‘European neighbourhood policy’ put forward by the European Commission in May 2004, just after the EU took in 10 new Member States.
Ši politika nustato bendrą sritį, kurioje turi būti apibrėžti ir vykdomi atskiri kiekvienai iš Sąjungos „naujųjų kaimynių“ skirti veiksmų planai.
This policy establishes a general framework within which specific action plans are to be drawn up and implemented for each of the EU’s ‘new neighbours’.
Kad veiksmų planas būtų veiksmingas, jį dar turi patvirtinti Dvišalio bendradarbiavimo taryba.
Ukraine’s plan still has to be ratified by the bilateral Cooperation Council before it becomes operational.
Čia kalbama ne apie įstojimo perspektyvą, bet apie pažangią integraciją į kai kurias Sąjungos politikos sritis (švietimą, mokslinius tyrimus, aplinkos apsaugą...), bendradarbiavimo kovojant su nusikalstamumu, tvarkant sienas ir prižiūrint žmonių judėjimą, gerinimą ir pažangių nacionalinių teisės aktų derinimą, kad kaimyninės šalys galėtų naudotis vidaus rinkos pranašumais.
The aim of the plans is to hold out the prospect, not of membership but of gradual integration into certain EU policies (e.g. education, research, environment), to improve cooperation in fighting crime and in managing borders and population movements, and also to bring national laws gradually into line so that these countries can enjoy the benefits of the internal market.
Deputatai taip pat pabrėžia, kad „pasiekus saugumą Sąjungos kaimynystėje bus lengviau /.../ atremti regioninio pobūdžio grėsmes“.
MEPs stressed that ‘ the establishment of security in the Union’s neighbourhood will serve /…/ to counter threats of a regional nature ’.
Jie primygtinai pabrėžia bendrų ES politinių, prekybinių ir ekonominių veiksmų būtinybę ir teigia, kad socialinių ir ekonominių reformų pagrindas turi būti „politikos, kuria siekiama skatinti žmogaus teises ir demokratijos normas, taikymas“.
They underlined the need for political, commercial and economic interactions with the EU, and recognised that the process of economic and social reform necessitates as its basis ‘the adoption of policies promoting human rights and democratic standards’.
Atsižvelgiant į 2006–2013 m. perspektyvas Komisijos pasiūlytą naują „kaimynystės ir partnerystės“ priemonę turi išnagrinėti Europos Parlamentas.
In the context of the Financial Perspectives for 2006-2013, the European Parliament is studying a new ‘Neighbourhood and Partnership’ Instrument proposed by the Commission.
Jis turėtų palaikyti reformas kaimyninėse ES šalyse, visų pirma – Rytų Europoje.
This is intended to support the reforms in the EU’s neighbouring countries, notably those to the east of Europe.
Be jokios abejonės, pastarasis plėtros etapas, pakeisdamas geopolitinius duomenis, prisidėjo didinant Parlamento interesą į posovietinę erdvę.
By changing the geopolitical realities, the latest enlargement has undoubtedly contributed to Parliament’s growing interest in the post-Soviet zone.
Tai atspindi priimtos pozicijos dėl Moldavijos ar Gruzijos (kurioje metai prieš Ukrainos „oranžinę revoliuciją“ vyko „rožių revoliucija“).
Its stances on Moldova and Georgia (which had its own ‘Rose Revolution’ a year before the ‘Orange Revolution’ in Ukraine) reflect this orientation.
Parlamentas yra itin susirūpinęs dėl padėties Baltarusijoje.
Parliament is particularly concerned about the situation in Belarus.
Susitarimai tarp Prezidento A. Lukašenkos režimo ir Europos Sąjungos yra labai riboti, ir taip yra nuo tada, kai jis pakeitė 1996 m. tiesioginių rinkimų būdu išrinktą parlamentą savo paties paskirta nacionaline asamblėja.
Since President Lukashenko replaced the parliament directly elected in 1996 with a national assembly appointed by himself, contacts between his regime and the EU have been very limited.
Tačiau Europos Parlamentas bando palaikyti politinius ryšius su demokratinėmis Baltarusijos jėgomis.
However, the European Parliament is endeavouring to maintain political contacts with the forces of Belarusian democracy.
2005 m. liepą parlamentarai neatrodė sunerimę dėl blogėjančios padėties šioje šalyje, visų pirma kiek tai susiję su žiniasklaidos laisve.
In July 2005, MEPs expressed their concern at the deteriorating situation in the country, especially as regards freedom of the media.
Jie paprašė Tarybą ir Komisiją palaikyti naujos laisvos radijo stoties įkūrimą Baltarusijoje per Lenkiją ir Lietuvą, ir nuo šiol Ukrainą.
They called on the Council and the Commission to support the creation of an independent radio network broadcasting to Belarus from Poland and Lithuania and possibly Ukraine.
Tai rodo išskirtinę pastarosios šalies poziciją santykių su ES požiūriu.
This demonstrates Ukraine’s special position in relations with the EU.
Be to, 2004 m. spalio 28 d. rezoliucijoje parlamentarai pripažino Ukrainos – „pagrindinės kaimynės ir bendros strategijos partnerės ES valstybėse narėse palaikant glaudžius istorinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius“ – svarbą .
Furthermore, in their resolution of 28 October 2004, MEPs recognised the importance of Ukraine as a ‘ key neighbour and strategic partner with deep historical, cultural and economic links to the Member States of the EU ’.
Įstojimo perspektyva?
A prospect of membership?
Jau rezoliucijoje dėl naujos Sąjungos kaimynystės politikos, patvirtintoje 2003 m. lapkričio 20 d., Parlamentas išdėstė nuomonę, „kad ši išsiplėtusios Europos politika, t. y. kaimynystės politika (...) neprieštarauja kai kurių Europos kaimyninių šalių siekiams įstoti į ES arba įvairiems sutartiniams santykiams“.
In a resolution on the EU’s new neighbourhood policy, which was adopted by a large majority on 20 November 2003, Parliament was already expressing the view ‘ that the Wider Europe - Neighbourhood policy is in no way incompatible with certain European neighbouring countries’ aspirations to EU membership or different contractual relations .’
O svarbiausia tai, kad Parlamentas „teigiamai įvertino šių šalių pareikštą norą įstoti į ES bei šiuo metu Tarybos ir Komisijos parodytas iniciatyvas siekiant sudaryti veiksmų planą Ukrainai“.
MEPs added that Parliament ‘ supports Ukraine’s desire for EU integration and the Council’s and the Commission’s current focusing on preparing an action plan for Ukraine ’.
Vis dėlto daug Ukrainos valdžios atstovų mano, kad įstojimo perspektyvos nebuvimas mažina šio veiksmų plano patrauklumą.
Many Ukrainian leaders, however, believe that the lack of any prospect of EU membership reduces the attraction of the action plan.
„Mūsų ateities kelias yra vieningos Europos kelias, – pareiškė naujasis Ukrainos prezidentas savo inauguracijos kalboje 2005 m. sausio 23 d.
‘ Our road to the future is that of a united Europe ’, said the new Ukrainian President in his inaugural speech on 23 January 2005.
Esame tos pačios civilizacijos dalis, dalijamės tomis pačiomis vertybėmis.
‘ We are part of the same civilisation and we share the same values .
Mūsų vieta yra Europos Sąjungoje.
Our place is in the European Union.
Mano tikslas – Ukraina suvienytoje Europoje“.
My goal is a Ukraine in a united Europe .’
Šiuo požiūriu V. Juščenka nesiskiria nuo prieš jį buvusio prezidento.
On this point, Mr Yushchenko’s position is no different from that of his predecessor.
Pavyzdžiui, 2003 m. spalio 7 d.
For example, on 7 October 2003, at the EU-Ukraine summit in Yalta, whereas EU leaders emphasised that the new neighbourhood policy did not necessarily entail ultimate membership of the EU, President Kuchma said that the long-term strategic goal of his country was full and complete integration into the European Union.
Jaltoje vykusiame ES ir Ukrainos vadovų susitikime, kai Sąjungos atstovai pabrėžė, kad naujoji kaimynystės politika yra aiškiai atskirta nuo galimo įstojimo, prezidentas L. Kučma nurodė, kad strateginis jo šalies tikslas yra kada nors visiškai integruotis į Sąjungą.
Between one resolution and the other, MEPs have increasingly come to recognise Ukraine’s European aspirations.
Šiuo požiūriu ir remiantis rezoliucijos, priimtos likus trims dienoms iki pirmojo prezidento rinkimų turo, tekstu pastarieji rinkimai buvo „Ukrainos valdžios atstovų prisiimtų įsipareigojimų taikyti bendras Europos normas ir vertybes svarbos išbandymas“.
From this point of view, in a resolution adopted three days before the first round of the presidential elections, the EP said the election would ‘ provide an unambiguous test of the extent of the Ukrainian authorities’ commitment to implementing common European values and standards ’.
Pasak jos, „būtų apmaudu atmesti kaimynystės politiką tada, kai ji ką tik buvo pastatyta ant kojų“.
She went on ‘ it would be a pity to drop the neighbourhood policy just as it has been set up’ .
2005 m. sausio 13 d. rezoliucijoje Parlamentas „ragina naujus Ukrainos politikos vadovus suderinti šalies stojimą su bendrais Europos tikslais ir vertybėmis, imantis naujų priemonių siekiant skatinti demokratiją, pilietinę ir teisinę visuomenę, pradedant ekonomines reformas ir įveikiant politinį susiskirstymą“.
In its resolution of 13 January 2005, the European Parliament ‘ calls upon the new Ukrainian political leadership to consolidate Ukraine’s espousal of common European values and objectives by taking further steps to promote democracy, civil society and the rule of law, by resuming the liberal market reforms and by overcoming the political divisions in Ukraine ’.
Parlamentas taip pat užtikrino „Ukrainos žmones dėl savo palaikymo, pagalbos ir tolesnių įsipareigojimų vykdymo laisvos demokratinės sistemos kūrimo kelyje, kuriant klestinčią rinkos ekonomiką ir siekiant šiai šaliai suteikti jai priklausančią vietą demokratinių tautų bendrjoje“.
Parliament also pledged ‘ its continuing support, assistance and commitment to the Ukrainian people’s establishment of a free and open democratic system, their creation of a prosperous market economy and their country’s assumption of its rightful place in the community of democratic nations ’.
Parlamentas džiaugėsi Tarybos mėginimu kuo skubiau surengti ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos posėdį, siekiant kuo greičiau patvirtinti ES ir Ukrainos veiksmų planą.
In addition, MEPs welcomed the Council’s intention to organise an early EU-Ukraine Cooperation Council with a view to the swift adoption of the EU-Ukraine Action Plan.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0009 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0074 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0133 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0295 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2004-0046 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0132 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0150 0 NOT XML V0//EN
Finansinė perspektyva: kiek pinigų Europos Sąjungai po 2007 m.?
Funding the EU after 2007: the next Financial Perspective
Jei Europos Sąjunga nori turėti svarų politinį ir ekonominį vaidmenį pasaulyje, ji turi skirti lėšų tam įgyvendinti.
If the European Union wishes to become a political and economic heavyweight in the world arena, it must have the resources to match its ambitions.
Štai apie ką dabar daugiausiai diskutuojama svarstant daugiametę Europos finansinę programą 2007–2013 metų laikotarpiui.
This is the crux of the current debate on Europe’s multiannual budget for 2007-2013.
Birželio 8 d., trečiadienį, Liuksemburge Europos Parlamentas patvirtino Reimer BÖGE (PPE-DE, DE) pranešimą.
On Wednesday 8 June in Strasbourg, the European Parliament adopted the report drafted by Reimer BÖGE (EPP-ED, DE) on the next Financial Perspective.
Šis tekstas bus derybų pozicijos, kurią Parlamentas gins siekdamas užtikrinti pakankamą būsimų Europos Sąjungos prioritetų finansavimą, pagrindas.
The report will form the basis of Parliament’s position for its negotiations with the Council of Ministers, when MEPs will be seeking to ensure that enough funding is provided for the EU’s future priorities.
Šis „Focus“ buvo sukurtas tam, kad leistų geriau suprasti esminius būsimos finansinės perspektyvos klausimus.
This Focus explains the key issues.
Būsimosios finansinės perspektyvos iššūkiai.
What is the next Financial Perspective about?
Nuo devintojo dešimtmečio pabaigos Europos ministrai ir Strasbūro Parlamentas susitarė Europos Sąjungos išlaidas planuoti vidutiniam laikotarpiui.
At the end of the 1980s, EU governments and the European Parliament agreed on a system of medium-term programming for EU expenditure.
Ši iniciatyva priklausė prancūzui Jacques Delors, tuometiniam Europos Komisijos pirmininkui, siekiant užbaigti vidinius kivirčus tarp vyriausybių ir Europos Parlamento narių dėl kasmet reikalingo numatyti finansavimo bendroms Europos politikos sritims.
The initiative for this came from Jacques Delors, the French President of the European Commission at the time, and the aim was to put an end to internal squabbling between governments and MEPs over the amount of money to be allocated each year to EU policies.
Šįkart reikia tartis dėl išsiplėtusios 25 valstybių narių Europos Sąjungos daugiamečio biudžeto nuo 2007 m.
This time the multiannual budget has to be negotiated for an enlarged EU of 25 Member States for the period starting in 2007.
Iš karto po 2004 m. birželio mėnesio rinkimų Parlamentas įsteigė laikinąjį komitetą šiam klausimui ištirti.
Following the June 2004 elections, the European Parliament set up a temporary committee to examine the issues.
Šiose derybose, kur Parlamentas ir ES šalys turi sutarti, EP nariai stengsis apginti projektus, kuriuos jie laiko esminiais tęsiant Europos suvienijimą.
During the current negotiations, by the end of which the Parliament and the EU governments must reach agreement, MEPs will be keen to defend projects that they consider crucial to the continuing unification of the continent.
Europos solidarumas, pavyzdžiui, yra esminis naujosioms Rytų Europos valstybėms narėms, kad jos galėtų sumažinti savo struktūrinį atsilikimą, palyginti su labiau pažengusiais regionais.
European solidarity, for example, is crucial to enable the new Member States from Eastern Europe to catch up with the more advanced regions.
Siekdama skatinti augimą ir išlikti konkurencinga vis labiau dinamiškų partnerių atžvilgiu, ES taip pat turės užtikrinti pakankamą finansavimą moksliniams tyrimams, kad būtų verta tokio vardo, ir skatinti švietimą.
The EU also needs to fund research and education properly in order to stimulate growth and remain competitive against its increasingly dynamic competitors around the world.
Europa taip pat turės pasirodyti dosni ir už savo sienų, jeigu norės išlaikyti savo galią pasaulinėje politikoje.
And it must be generous towards projects beyond its own borders if it wants to remain a major player on the world political scene.
Nusimato ypač karštos diskusijos.
The talks will not be easy.
Šalys, mokančios daugiau nei gauna iš Europos biudžeto (Bendrijos žargonu vadinamos „neto partnerėmis“), 2004 metų sausį aiškiai paskelbė: jos nori nustatyti, kad 2007–2013 m. laikotarpiu viršutinė ES išlaidų riba būtų 750 milijardų eurų.
The countries that pay in more than they receive from the EU budget (known in Community jargon as the ‘net contributors’) set the tone in January 2004 with an announcement that they wanted to impose a ceiling on EU expenditure of €750bn for the period 2007-2013.
ES biudžetas daugiausia finansuojamas iš nacionalinių įnašų, tiesiogiai skiriamų iš valstybių narių valstybinių iždų.
The EU budget is financed largely by ‘national contributions’ paid direct from national treasuries.
Taigi biudžeto taupymo laikotarpiu Europos vyriausybės būtų skatinamos susiveržti diržus.
But in periods of budgetary austerity, Europe’s governments are tempted to tighten the purse strings.
EP narys vokietis krikščionis demokratas Reimer BÖGE, įpareigotas parengti Asamblėjos rekomendaciją, abejoja, kad toks visuotinis ribojimas leistų ES padengti savo išlaidas.
The German Christian Democrat MEP Reimer Böge, who drafted Parliament’s recommendation, doubts that this overall limit will enable the EU to cover its needs.
Jis perspėjo, kad jei ES išlaidos nesieks bent 883 milijardų eurų, nukentės kai kurių politikos sričių finansavimas.
He has warned that if EU spending does not reach at least €883bn, funding for some policies will suffer.
EP Pirmininkas ispanų socialistas Josep Borrel įspėjo 25 valstybių narių vyriausybes, kad Asamblėja nepasitenkins „pigesniu susitarimu“.
The President of the Parliament, Spanish Socialist Josep Borrell, has warned the governments of the 25 Member States that the Parliament will not agree to a penny-pinching deal.
Nusimato griežtos derybos, bet ES šalys turėtų stengtis pasiekti susitarimą iki metų pabaigos.
Although bargaining is likely to be tough, the EU countries are keen to reach agreement by the end of the year.
Parlamentas patvirtino savo poziciją birželį, gindamas ambicingą Bendrijos biudžeto finansavimo lygį.
Parliament adopted its position in June, defending an ambitious level of funding for the Community budget.
O Tarybai per birželio 16–17 d. vykusį viršūnių susitikimą nepavyko pasiekti susitarimo dėl didelių nesutarimų tarp Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės dėl „nuolaidos Britanijai“ (žr. dažniausiai užduodamus klausimus) ir bendrosios žemės ūkio politikos.
The Council, on the other hand, failed to reach an agreement during its summit on 16 and 17 June, mainly owing to the deep divide between France and the United Kingdom over the ‘UK rebate’ (see Frequently Asked Questions) and the Common Agricultural Policy.