natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nepritariame, kad konkurencija yra geresnis atsakas į tarptautinio krovinių transporto ar net keleivių transporto problemas negu tinkamas valstybių geležinkelių įmonių bendradarbiavimas.
We do not agree that competition is a better answer than good cooperation between national railway undertakings to the problems in international freight transport or even passenger transport.
Todėl trečiojo svarstymo metu nepalaikysime šių projektų.“
And we shall not be voting for these proposals in the third reading. "
Michael Natrass (Nepriklausomybės/ demokratijos frakcija, Jungtinė Karalystė) buvo taip pat nepatenkintas, tik dėl kitos priežasties: „Geležinkelių transporto suderinimas visose 27 ES valstybėse Jungtinei Karalystei yra nelabai priimtinas.
Equally unhappy was Michael Natrass (IND/DEM, UK), but for a different reason: "Harmonisation of railways across 27 states has very little attraction to the UK.
Konkurencija gali būti naudinga komercijai, tačiau galite mūsų neįtraukti, nes mes teiksime savo paslaugas.“ Tuo tarpu EP narys iš Olandijos Hans Blokland iš tos pačios frakcijos manė, kad geležinkelių transporto rinkinys yra „konstruktyvus žingsnis pirmyn, siekiant užbaigti kurti Europos geležinkelių transporto rinką“.
Competition may be good for commerce, but you can leave us out, as we will deal with the economics of running our own service."
Europos Parlamentui atmetus...
The European Parliament can go further than amending proposed laws with which it finds fault.
Nepriimta kompiuterinių išradimų patentavimo direktyva
No directive on software patents
Jei ši direktyva būtų buvusi priimta, ji būtų leidusi patentuoti kompiuteriu diegiamus išradimus (KDI), t. y. išradimus, kuriuose naudojamas kompiuteris, kompiuterių tinklas ar panaši įranga.
If adopted, this directive would have allowed patenting of computer-implemented inventions (CIIs), i.e. those that use a computer, a computer network or similar equipment.
Remiantis Europos patentų konvencija (kuri nėra ES teisės dalis – ji apima platesnę sritį), patentas gali būti išduotas tik tuo atveju, jei išradimas yra naujas, išradimo lygio ir turi pramoninį pritaikomumą.
Under the European Patent Convention (which is not an EU law – it covers a wider area), a patent may be granted only if an invention is new, involves an inventive step and is capable of industrial application.
Aiškiai nurodyta, kad kompiuterinėms programoms (pvz., programinei įrangai) patentai nėra išduodami – vietoj to juos saugo autorių teisės.
Granting patents for computer programmes (i.e. software) is expressly ruled out – they are instead protected by copyright.
Tačiau Europos patentų tarnyba (EPT nėra ES organizacija – ji įsteigta Europos patentų konvencijos (EPK) rėmuose) ir valstybių tarnybos jau išdavė tūkstančius patentų išradimams, kuriuose naudojama programinė įranga.
But thousands of patents for inventions that use software have been issued by the European Patent Office (EPO – not an EU body, it was created under the EPC) and national offices.
Kaip pavyzdį galima paminėti užpatentuotą metodą, skirtą nustatyti, ar stabdžių antiblokavimo sistema veikia tinkamai.
An example is a patent granted for a method of detecting whether an antilock brake system is functioning properly.
Šiuo atveju programinė įranga laikoma „techniniu įnašu“, todėl ji yra patentabili pagal EPT praktiką.
In this case, the software is deemed to make a "technical contribution" and is thus patentable under EPO practice.
Tokiu atveju patentas saugo ir išradimą (stabdžių kontrolės sistemą), ir naudojamą programinę įrangą.
In that case, the patent protects both the invention (the brake control system), and the software involved.
Europos Komisija pasiūlė priimti ES direktyvą, kuri aiškiai nustatytų, ką galima patentuoti ir ko ne.
The European Commission proposed an EU directive to specify more clearly what was and was not patentable.
Programinės įrangos milžinės prieš atvirąjį kodą?
Big software firms vs. open source?
Šiuo klausimu Parlamente intensyviai dirbo lobistai.
There was intense lobbying of Parliament on this issue.
Viena pusė – daugiausia stambių programinės įrangos firmų atstovai – tvirtino, kad KDI patentavimas Europoje padidintų investicijas į mokslinius tyrimus ir saugotų Europos išradimus nuo nesąžiningos konkurencijos, ypač iš JAV, kur dažnai galima lengviau gauti patentus panašiems išradimams.
One side, principally representing larger software firms, argued that making CIIs patentable in Europe would encourage research spending and protect European inventions from unfair competition, particularly from the US, where it is often easier to obtain patents on similar inventions.
Tačiau kai kurios mažesnės įmonės ir aktyvistai, remiantys atvirojo kodo programinės įrangos naudojimą, tvirtino, kad programinės įrangos išradimus jau saugo autorių teisės ir kad KDI patentavimas padidintų teisines išlaidas ir išstumtų juos iš rinkos.
But some smaller companies and activists supporting the use of open-source software argued instead that software inventions are already protected by copyrights and that CII patenting could raise legal costs and force them off the market.
Parlamento nariai įsiklausė į abiejų pusių argumentus.
MEPs listened to both sides.
Dauguma Socialistų, Žaliųjų frakcijos/Europos laisvojo aljanso ir Europos vieningųjų kairiųjų /Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų frakcijos narių pageidavo siauresnės patentų taikymo srities, kad būtų daugiau erdvės atvirojo kodo inovacijoms, o Europos liaudies partijos ir Europos demokratų, Liberalų ir demokratų aljanso, Sąjungos už tautų Europą ir Nepriklausomybės/Demokratijos frakcijų nariai manė, kad direktyva leis firmoms, įskaitant nedideles, gauti naudos iš savo išradimų, todėl ją reiktų patvirtinti su tam tikrais paaiškinimais ir saugikliais.
Most Socialist, Greens/EFA and GUE/NGL MEPs wanted a narrower focus for patents to allow more room for open-source innovation whereas EPP-ED, ALDE, UEN and IND/DEM MEPs felt the directive would help firms, including smaller ones, to benefit from their inventions and should go ahead with some clarifications and safeguards.
Pirmasis svarstymas ir procesai Europos Komisijoje bei Taryboje
First reading vote and developments in Commission and Council
Per pirmąjį svarstymą Europos Parlamente (prieš 2004 m. rinkimus) dauguma Parlamento narių nusprendė, kad Europos Komisijos pasiūlytas direktyvos projektas nepakankamai aiškiai reglamentavo, kas yra „techninis įnašas“.
At Parliament's first reading (which took place before the 2004 election) a majority of MEPs decided that the Commission's draft directive was insufficiently clear on the question of what constituted a "technical contribution".
Parlamentas priėmė pakeitimus, kuriais siekta užtikrinti, kad pačios kompiuterinės programos negalėtų būti patentuojamos.
Parliament adopted amendments to ensure that computer programs as such could not be patented.
Kitais pakeitimais siekta apsaugoti mažąsias įmones, kartu atsižvelgiant į Komisijos raginimą stebėti direktyvos poveikį joms.
Other amendments sought to protect small businesses, including a call for the Commission to monitor the directive's impact on them.
ES Taryba išties priėmė bendrąją poziciją, tačiau joje pateiktos esminės techninės apibrėžtys, nustatančios, ką galima patentuoti, nebuvo priimtinos nė vienai ginčo Parlamente pusių.
The Council did indeed adopt a common position (which was unacceptable to either side of the argument in Parliament) one in which the crucial technical definitions as to what was and was not patentable.
Buvo teigiančių, kad Taryba per daug apribojo patentabilių objektų sąrašą, palyginti su esama patentų tarnybų praktika, o kiti teigė priešingai – kad ja buvo įteisintas programinės įrangos patentavimas, tik kitaip pavadintas.
Some argued that it went too far in restricting what could be patented compared to current practice in patent offices, while others, on the contrary, saw the definitions as allowing software patents by another name.
Balsavimas per antrąjį svarstymą
Second reading vote
Prieš balsavimą vykusiose diskusijose išryškėjo du skirtingi požiūriai.
In the debate before the vote, the different views were clear.
Pranešėjas Michel Rocard (Socialistų frakcija, Prancūzija) pareiškė, kad „ilgalaikėje perspektyvoje Europos pramonei daugiau naudos duos laisvė ir naudojimosi galimybės, o ne patentai“.
By contrast, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) commented that, "in the long term, the defence of our European industry is better served by liberty and by freedom of access than by patents."
Liberalų vardu kalbėjęs Toine Manders (Nyderlandai) pareiškė, kad „išradėjams turėtų būti sąžiningai atlyginama, be to, jiems turėtų būti sudarytos galimybės saugoti savo idėjas ir savo intelektinę nuosavybę“.
For the Liberals, Toine Manders (NL) said "a fair reward scheme should be introduced for inventors and they should be able to protect their ideas, their intellectual property."
Jis nuogąstavo, kad priešingu atveju iš Europos pasitrauks „labai daug verslo įmonių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros padalinių“.
Otherwise he feared "a huge number of corporate research and development departments" would leave Europe.
Programinė įranga padėjo plėtoti ekonomiką ir leido automatizuoti bei supaprastinti daugelį užduočių palyginti nedidelėmis sąnaudomis.
Software has contributed towards the development of economies and has made it possible to make many tasks automatic and simplified at relatively low cost.
Tai būtų neįmanoma teisinėje sistemoje, kurioje programinei įrangai galiotų patentai.“
Under a legal framework, in which software is governed by patents, this would not be possible."
Europos Parlamento narys iš Nyderlandų Hans Blokland (Nepriklausomybės/ demokratijos frakcija) pakomentavo taip: „Tenka apgailestauti, kad netgi ekspertai negali pasakyti, ar direktyva skatins inovacijas mažosiose ir vidutinėse įmonėse, ar vietoj to kurs kliūtis ir trukdys inovacijoms.
Dutch MEP Johannes Blokland (IND/DEM) commented: "It is unfortunate that even experts have been unable to state whether the directive will promote innovation in small and medium-sized enterprises, or whether it will in fact put obstacles in their way and hamper innovation.
Kadangi nesimatė jokios galimybės pasiekti priimtiną kompromisą, frakcijoms beliko sutarti, kad geriau jokio teisės akto negu blogas teisės aktas, todėl jos balsavo už tai, kad pasiūlytas projektas būtų atmestas.
With no satisfactory compromise in prospect, the political groups could all agree that no law was better than a bad law, so they voted to reject the text.
Nepriimta direktyva dėl uosto paslaugų
No directive on port services
Krovos srityje ES darbuojasi tūkstančiai žmonių, ypač Nyderlanduose, Belgijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
Cargo handling employs thousands in the EU, particularly in the Netherlands, Belgium, France and the UK .
Per dokų darbininkų demonstraciją prie Europos Parlamento Strasbūre protestuotojų mažuma ėmėsi smurto.
A demonstration of dockers outside Parliament's Strasbourg premises led to violence from a minority.
Taigi, nesulaukusi pritarimo, Europos Komisija atsiėmė savo pasiūlymą.
Faced with this rejection, the Commission withdrew its proposal.
Prieš balsavimą nesutapo požiūriai dėl pasiūlymų esmės.
Ahead of the vote, there were differing views on the substance of the proposals.
Pranešėjas Georg Jarzembowski ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a , Vokietija) pažymėjo „nuomonių skirtumus“ dėl patekimo į rinką: „Galbūt dabartiniai paslaugų teikėjai to nenori, tačiau laivų savininkai ir transporto bendrovės mano, kad šis teisės aktas yra reikalingas: tai leistų jiems pasirinkti kainų požiūriu palankiausius tiekėjus ir suskaidyti monopolijas“.
Before the final vote, Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) noted "views differed" on market access: "Existing service providers may not want it but ship-owners and transporters believe this legislation is needed: it would enable them to choose the best providers by price and would break monopolies".
Stephen Hughes (Socialistų frakcija, Jungtinė Karalystė) pareiškė, kad sprendimus reikia priimti ramiai, atsižvelgiant į doko darbininkų nerimavimus.
Stephen Hughes (PES, UK) said it was important to take decisions calmly while taking account of the dockers' frustrations.
EP nario manymu, „Komisijai reikėjo geriau pamąstyti prieš naujai pateikiant direktyvą, kurią buvo atmetęs Parlamentas“.
"The Commission should have thought twice before putting on the table a directive which had been rejected by Parliament."
Anot Stephen Hughes, saviteika buvo neperspektyvi, kadangi pramonei reikėjo išmokytų, patyrusių darbuotojų.
Self-handling was not viable, said Mr Hughes, as the industry needed trained, skilled personnel.
Robert Zile (Sąjunga už tautų Europą, Latvija) būgštavo, kad „dėl šios direktyvos Baltijos šalims tektų susidurti su nesąžininga Rusijos uostų konkurencija“.
Robert Zile (UEN, LV) feared that "under this directive, the Baltic states would be obliged to compete with Russian ports in an unfair competition".
Joost Lagendijk (Žaliųjų frakcija/ Europos laisvasis aljansas, Nyderlandai) pažymėjo „nemenką riziką, kad patyrę darbuotojai bus pakeisti prastai apmokamais, nekvalifikuotais laivų įgulų nariais“.
Joost Lagendijk (Greens/EFA, NL) spoke of "a considerable risk that well-trained, experienced people will be replaced by cheap, badly trained ships’ crews".
Europos vieningųjų kairiųjų/ Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų vardu Erik Meijer (Nyderlandai) prognozavo, kad uosto paslaugų liberalizavimas tuoj pat sukels problemų: „Kadangi privaloma reguliariai rengti operatorių konkursus, čia dirbantys žmonės prarastų darbus pasibaigus sutarties galiojimui.
On behalf of the GUE/NGL, Erik Meijer (NL) foresaw immense problems with the liberalisation of port services: "As a result of compulsory periodic tendering for operators, the people who work there could lose their jobs when the contract expires.
Todėl tęstinumas liktų įmanomas tik privačiuose uostuose su sąlyga, kad jie nebankrutuos ir jų nenupirks konkurentai.
Continuity will then remain possible only in private ports, provided, that is, that they do not go into receivership or are not bought by the competition.
Patrick Louis (Nepriklausomybės/ demokratijos frakcija, Prancūzija) laikėsi nuomonės, kad „jūrų transportui reikia suverenių valstybių, užimančių aiškias pozicijas“.
Patrick Louis (IND/DEM, FR) took the view that "maritime transport needs sovereign States which make clear where they stand".
Antrasis pateikimas
Second time around
Po šio pirmojo atmetimo Europos Komisija nenutraukė šio klausimo svarstymo, nors to buvo galima tikėtis.
Following this first rejection, the Commission did not simply drop the issue, as might have been expected.
Vietoj to ji pateikė naują direktyvos dėl patekimo į uosto paslaugų rinką projektą, prieš tai nepasikonsultavusi su suinteresuotomis šalimis.
Instead, it brought forward a new draft directive on access to the port services market, without first consulting stakeholders.
Tai, kad ji neatsižvelgė į Parlamento pradinį balsavimą, ir neužmezgė pakankamo dialogo su šios pramonės šakos atstovais, nuvylė EP narius.
Its failure to take account of Parliament's original vote and the lack of dialogue with those working in the industry caused disappointment among MEPs.
Galbūt tai paaiškina, kodėl pasiūlymas antrą kartą buvo atmestas tokia didele balsų dauguma.
This goes some way to explaining the very large majority voting to reject the proposal a second time.
Pranešimas spaudai – atmesta direktyva dėl kompiuterinių išradimų patentavimo Pranešimas spaudai – atmesta uosto paslaugų liberalizavimo direktyva Informacinis pranešimas apie atmestą uosto paslaugų direktyvą (anglų k.)
06.07.2005 - No directive on software patents 18.01.2006 - Parliament sinks port services proposals 08.06.2006 - The port services directive: an overview
Tarptinklinis ryšys: Europos Parlamentas sumažino kainas už naudojimąsi mobiliuoju ryšiu užsienyje
Roaming: Parliament cuts cost of using mobile phones abroad
Patvirtinęs ES reglamentą dėl tarptinklinio ryšio („roaming“), Europos Parlamentas mažiausiai 140 mln. vartotojų sumažino kainas už mobiliojo ryšio skambučius bei trumpąsias žinutes esant kitoje Sąjungos šalyje.
The European Parliament has cut the cost of making and receiving mobile telephone calls, sending text messages and mobile internet surfing while travelling abroad in the EU, for at least 140 million users.
Užsienio operatorius už suteiktas paslaugas apmokestina vartotojo šalies operatorių taikydamas didmeninį tarifą, dėl kurio abi bendrovės yra sutariusios.
Instead of sending the customer a bill, the host operator charges the user's home operator, using a "wholesale" rate agreed by the two companies.
Vėliau vartotojas gauna sąskaitą iš savo šalies operatoriaus pagal mažmeninius tarifus, nustatytus tarp abonento ir jo šalies operatoriaus.
The home operator then recovers the cost, either via a charge that appears on the user’s next bill or by deducting the amount from his/her credit.
Reglamentas nustatė didžiausias leistinas kainų ribas, kuriose mobiliojo ryšio operatoriai galėtų konkuruoti siūlydami mažiausias pokalbių kainas.
The intention was not to fix roaming prices at rates set by the EU, but to set a ceiling beneath which mobile operators could compete by offering lower prices and still earn a reasonable return.
Šiuo metu taikoma riba skambučiams iš kitos ES valstybės – 46 euro centai už minutę (be PVM), o nuo 2009 m. liepos – 43 euro centai (be PVM).
Eurotariff caps calling rates at €0.46 per minute – and lower from summer 09
Pagal europinį tarifą užsienyje gaunami skambučiai daugiausia kainuoja 22 euro centai, o nuo 2009 m. liepos jie kainuos ne daugiau kaip 19 euro centų.
The roaming regulation enables consumers to benefit from a so-called "Eurotariff" price cap.
Taip pat sutarta nustatyti didžiausią kainą, kurią ES šalies mobiliojo ryšio operatorius gali taikyti užsienio operatoriams už jų klientų aptarnavimą.
Home operators may now charge their customers a maximum of €0.46 per minute (excluding VAT) for outgoing roaming calls and a maximum of €0.22 per minute (excluding VAT) for incoming ones.
Šiuo metu šis įkainis yra 28 euro centai, o 2009 m. bus sumažintas iki 26 euro centų už minutę.
These retail price caps are being lowered further (to €0.43 and €0.19 respectively) from 1 July 2009.
Kertantys sieną vartotojai privalo būti informuoti žinute apie pokalbių įkainius.
It was felt that if users had to "opt-in" to benefit from the Eurotariff, many would have failed to do so, as operators had little incentive to advertise it.
Koks bus eurotarifas po 2010 metų?
New Eurotariffs for the years beyond 2010
Europos Komisijos 2008 m. atliktoje dabartinio reglamento dėl tarptinklinio ryšio, kuris baigia galioti 2010 m., apžvalgoje daroma išvada, kad konkurencija tarp ryšio operatorių nepakankama, nes kainos už skambučius tarptinkliniu ryšiu nedaug skiriasi nuo nustatytų didžiausių ribų.
The Commission's 2008 review of the roaming regulation, which was to expire by 2010, concluded that competition between operators was not yet strong enough, as prices for roaming calls do not yet vary sufficiently below the maximum levels.
Todėl 2009 m. balandį Parlamentas ir ES Taryba sutarė dėl reglamento pakeitimų, kurie apribos kainas 2010-2012 m. laikotarpiu.
In April 2009 Parliament and Council therefore agreed to set roaming call price caps for 2010 to 2012.
Tuo tarpu nuo 2011 m. liepos 1 d. jos bus 35 ir 11 euro centų (be PVM).
• from 1 July 2011, a maximum of €0.35 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.11 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
Trumpųjų žinučių bei mobiliojo interneto įkainiai
Per-minute billing creates hidden costs
Šiuo metu trumposios žinutės, siunčiamos tarptinkliniu ryšiu, kainuoja iki dešimt kartų brangiau negu žinutės, siunčiamos vietos tinklu.
While working on the new roaming regulation, MEPs also looked at operators' billing practices, which sometimes included charging per minute rather than per second.
Pavyzdžiui, Belgijos piliečiai kitoje valstybėje moka iki 0,75 euro už žinutę.
From 1 July 2009 operators will have to charge their customers by the second, but may apply an initial minimum charging period of 30 seconds, says the new law.
Todėl nuo šių metų liepos 1 d. bus reguliuojamas ir trumpųjų žinučių siuntimas iš kitų ES šalių.
Cutting costs of text messages and mobile internet browsing
Tokia žinutė negalės kainuoti daugiau kaip 11 euro centų (be PVM).
A roamed text message (SMS) will cost a maximum of €0.11 (excluding VAT) from 1 July 2009, agreed MEPs and Council in April 2009.
Tuo tarpu tarptinklinio duomenų siuntimo įkainiai bus reguliuojami didmeniniu lygiu.
At present, fees charged for roaming texts can be ten times higher than for domestic messages.
Nuo šių metų liepos 1 d.
Belgian travellers, for example, pay up to € 0.75 per SMS when abroad.
ES šalių operatoriai galės apmokestinti kitos Sąjungos šalies operatorių ne daugiau kaip 1 euru už megabaitą duomenų (be PVM).
Other data roaming services (such as sending emails and pictures or web-browsing from mobile phones or laptops) will be regulated at wholesale level – i.e. there will be a price cap for the rates the host operator charges a roaming customer’s home operator, calculated on a kilobyte basis:
Nuo 2010 m. liepos 1 d. ši riba bus 80 euro centų, o nuo 2011 m. liepos 1 d. – 50 euro centų (be PVM).
• from 1 July 2009, a maximum of €1.00 per megabyte (excluding VAT),
Šiuo metu tarptinklinis duomenų siuntimas kainuoja nuo 5 iki 10 eurų už megabaitą.
• from 1 July 2010, a maximum of €0.80 per megabyte (excluding VAT), and
Bus apmokestinama už sekundes, o sąskaitos nebešokiruos
• from 1 July 2011, a maximum of €0.50 per megabyte (excluding VAT).
Svarstydami naują reglamento projektą, EP nariai taip pat aptarė ryšio operatorių taikomus apmokestinimo metodus, kai apmokestinama ne sekundės, o minutės tikslumu.
Current prices for data roaming services range from €5 to €10 per megabyte, according to a Commission study of June 2008 (see link below).
Tai reiškia papildomas vartotojų išlaidas už pokalbius telefonu.
No more "bill shocks"
Todėl nuo šių metų liepos 1 d. visos mobiliojo ryšio bendrovės turės apmokestinti savo klientus už pokalbių sekundes, nors jos galės taikyti 30 sekundžių minimalų mokestį.
To prevent "bill shocks", roaming customers would be able to opt, free of charge, for a maximum financial limit from 1 March 2010, stipulates the new regulation.
Nuo 2010 m. kovo 1 d. vartotojai galės pasirinkti maksimalią tarptinklinio ryšio kainos ribą, siekdami apsisaugoti nuo pernelyg didelių išlaidų.
One of these financial limits should be set at €50 (excluding VAT) or the corresponding data volume.
Vartotojams, kurie nepasirinks kito varianto, nuo 2010 m. liepos 1 d. bus automatiškai taikoma 50 eurų riba.
This limit would automatically apply to all customers who have not made another choice by 1 July 2010, says the text.
Išnaudoję 80 proc. šio limito, vartotojai bus apie tai įspėjami.
The new legislation says that providers will have to warn their customers when 80% of the agreed limit has been reached.
Dar vienas įspėjimas bus išsiųstas tuomet, kai limitas bus išnaudotas, o vartotojui neatsiliepus tarptinklinio ryšio paslauga jam galės būti išjungta.
Once the limit is reached, another notification should be sent, indicating the procedure to follow if the customer wishes to continue data roaming.
Laikina priemonė
Review in 2011 - Expiry by mid-2012
Europos Komisija turės pasiūlyti šio reglamento pakeitimus iki 2011 m. vidurio, o 2012 m. birželio 30 d. jis nustos galioti.
On MEPs' initiative, the Commission will have to review by mid-2011 at the latest and among other points, “the extent to which consumers have benefited through real reductions in the price of roaming services” and the competitive situation of smaller, independent or start-up operators.
Tikimasi, kad iki to laiko susiformavusi rinkos konkurencija pati paskatins operatorius išlaikyti mažesnius tarptinklinio ryšio įkainius.
In addition, the text requires the Commission to “assess methods other than price regulation" for creating a competitive single market for roaming.
Europarlamentarų nuomonės
The regulation will expire by 30 June 2012.