natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kriterijai, taikomi ES taikos palaikymo operacijoms Kongo Demokratinėje Respublikoje
Criteria for EU peace enforcement operations, especially in the Democratic Republic of Congo
Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl kriterijų, taikomų ES taikos palaikymo operacijoms Kongo Demokratinėje Respublikoje
European Parliament resolution on the criteria for EU peace enforcement operations in the Democratic Republic of Congo
Kotonu susitarimo pakeitimas ir lėšų sumos 10 - ajam EVF nustatymas
Revision of the Cotonou Agreement and setting of the amount for the 10th EDF
Europos Parlamento rezoliucija dėl Kotonu susitarimo peržiūros ir lėšų sumos Dešimtajam Europos vystymosi fondui (EVF) nustatymo
European Parliament resolution on the revision of the Cotonou Agreement and setting of the amount for the 10th EDF
Ekonominės partnerystės sutarčių poveikis vystymuisi
The development impact of Economic Partnership Agreements
Europos Parlamento rezoliucija dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) poveikio vystymuisi (2005/2162(INI))
European Parliament resolution on the development impact of Economic Partnership Agreements (EPAs) (2005/2162(INI))
Europos politinės partijos
European politicial parties
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos politinių partijų (2005/2224(INI))
European Parliament resolution on European political parties (2005/2224(INI))
Europos Parlamento rezoliucija dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (2005/2147(INI))
European Parliament resolution on demographic challenges and solidarity between the generations (2005/2147(INI))
Europos Parlamento rezoliucija dėl ne maistui skirtų augalinių kultūrų auginimo skatinimas (2004/2259(INI))
European Parliament resolution on the promotion of crops for non-food purposes (2004/2259(INI))
-//EP//TEXT TA 20060323 ITEMS DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT TA 20060323 ITEMS DOC XML V0//EN
Europos Parlamentas gina piliečių interesus svarstant ilgalaikį biudžetą
EP defends citizens' interests in long term budget
Europos Parlamentas palaiko studentus
EP stands up for students
Kadangi derybos dėl 2007-2013 m. biudžeto pagrindų dar tęsiasi, o Parlamentas gina piliečiams svarbiausių politikos sričių finansavimą, paprašėme keturių EP narių paaiškinti Europos Parlamento poziciją.
As the talks on the budget framework for 2007-2013 continue, with Parliament defending the funding of policies which are pivotal for the citizens, we asked four MEPs to explain the European Parliament's position.
Tebevykstančiose diskusijose dėl biudžeto su ES šalių vyriausybėmis ir Komisija Parlamentui atstovauja Biudžeto komiteto pirmininkas bei trys vicepirmininkai.
The Chairman and three Vice-Chairmen of the Budgets committee are the Parliament's negotiators in on-going budget discussions with national governments and the Commission and they are staunchly defending the Parliament's demands for the level and direction of spending.
Šie EP derybininkai tvirtai gina Parlamento reikalaujamą finansavimo lygį ir išlaidų paskirtį.
The question that remains in the spotlight for the public and the media is the level of the budget framework over the next seven years.
Visuomenė bei žiniasklaidą ir toliau labai domisi ateinančių septynerių metų ES biudžeto pagrindais.
After EU leaders finally reached an agreement in December with a much reduced proposal of €862 billion (compared with the €975 billion proposed by the Parliament), MEPs wanted to find out what sort of impact this reduction implied for the EU.
Po to, kai ES vadovai pernai gruodį galiausiai sutarė gerokai sumažinti siūlomą biudžetą – iki 862 milijardų eurų (palyginti su Parlamento pasiūlytais 975 milijardais eurų), EP nariai panoro sužinoti, kaip šis sumažinimas paveiks ES. „Paprašėme Komisijos pateikti mums vadinamąjį poveikio įvertinimą, kuris parodytų, kaip Briuselyje suderėtas biudžeto sumažinimas paveiks įvairias programas“, – sakė Biudžeto komiteto pirmininkas Janušas Levandovskis (Janusz Lewandovski), Lenkijos krikščionis demokratas.
"We have asked the Commission to give us a so-called impact assessment on what the cuts agreed in Brussels could mean for various programmes," said the Chairman of the Budgets committee, Janusz Lewandovski, a Polish Christian Democrat.
Didžiausią neigiamą poveikį pajus mokslinių tyrimų, transeuropinių tinklų, sveikatos bei vartotojų apsaugos ir švietimo sritys.
The worst hit areas would be research, Trans-European networks, health and consumer protection and education.
Vokietijos krikščionis demokratas Raimeris Biogė (Reimer Böge) įspėjo: „Jei šiandien turime 170 tūkstančių studentų, kasmet dalyvaujančių ERASMUS programoje, tai ateityje jų liks tik 140 tūkstančių“.
German Christian Democrat Reimer Böge warned that, "If today we have 170,000 Erasmus students every year, in future it will be only 140,000."
Siekdamas atkurti pusiausvyrą ir grąžinti lėšas šioms svarbioms programoms, Parlamentas prašo, kad ministrai padidintų biudžetą 12 milijardų eurų.
To redress the balance and put cash back into these important programmes, the Parliament is asking ministers to raise the budget by €12 billion.
Tai neproduktyvu ir reiškia, jog daugelis galimų gavėjų nepateikia prašymų finansavimui, taigi pinigai grįžta į ES biudžetą.
This is counter-productive and means that many potential beneficiaries don't follow through with requests for funding and the money reverts back to EU countries.
Pasak R. Valterio, Parlamentas siekia gerinti eilinių piliečių padėtį, „užtikrindamas, kad visos procedūros būtų kuo paprastesnės ir kiek įmanoma mažiau biurokratiškos“.
Mr. Walter said that Parliament aims to make things better for the citizen by "making sure that the procedures are as easy and involve as little bureaucracy as possible".
Derybos vyksta jau kurį laiką.
The talks have already been going on for some time.
Nors Komisija pateikė savo pasiūlymą daugiau kaip prieš dvejus metus, o Parlamentas patvirtino savo poziciją 2005-ųjų birželį, tačiau 25 ES šalių vadovai sugebėjo sutarti šiuo klausimu tik pernai gruodžio pabaigoje.
While the Commission presented its proposal more than two years ago and Parliament adopted its position in June 2005, the heads of the 25 countries were not able to find an agreement until December.
Tačiau derybos tikrai bus sunkios.
But the talks look set to be very tough.
R. Biogė taip apibūdino Parlamento poziciją prieš balandžio 4-osios susitikimą: „Pralaimės tie, kurie pirmiau praras savitvardą“.
As Mr. Böge said of the Parliament's position ahead of the meeting on April 4: "Those who lose their nerves first, will lose."
20060324STO06741 Nuoroda į Biudžeto komiteto tinklalapį: Finansinė perspektyva – susitarimas dėl sumų atidedamas:
20060324STO06741 Link to the Budgets committee's webpage Financial perspective: agreement on the figures postponed
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060320IPR06486 0 NOT XML V0//EN
Ukrainiečiai toli pažengė demokratinių standartų link
Ukrainians have come far in meeting democratic standards
Kovo 26 d. balsavimas Kijeve (ESBO / U. Gunnarsdottir nuotr.)
Voting in Kiev, Ukraine, 26 March 2006 (Photo: OSCE/Urdur Gunnarsdottir)
Tuomet akivaizdus balsavimo rezultatų klastojimas privertė ukrainiečius išeiti į gatves.
Blatant vote-rigging made the Ukrainian people to take to the streets.
Europos Parlamentas tvirtai rėmė „oranžinę revoliuciją“, kurios kulminacija tapo nauji prezidento rinkimai.
The "Orange Revolution" was staunchly supported by the European Parliament and culminated in a rerun of the presidential elections.
Šįkart EP nariai džiaugėsi matydami, kad prie balsadėžių laimėjo demokratija.
This time, MEPs were happy to see democracy win at the ballot box.
„Šie rinkimai aiškiai rodo, kiek daug Ukraina pasiekė per mažiau kaip pusantrų metų, norėdama atitikti demokratinius standartus, kuriuos Ukrainos tauta gynė per „oranžinę revoliuciją“, – viešėdamas Kijeve kalbėjo Marekas Siviecas (Marek Siwiec) (PES, Lenkija).
"These elections clearly show how far Ukraine has come in scarcely a year and a half, to meeting the democratic standards that the people of Ukraine stood up for during the Orange Revolution," Marek Siwiec (PES, PL) declared in Kiev.
Kaip ir 2004-aisiais, Siviecas vadovavo EP delegacijai, stebėjusiai rinkimus.
Siwiec headed the EP delegation which monitored the elections, just as in late 2004.
Nors pripažinta, kad šiemetiniai rinkimai buvo laisvi ir sąžiningi, visgi EP nariai atkreipė dėmesį į galimybes kai ką patobulinti, pavyzdžiui, geriau sudaryti rinkėjų sąrašus ir laikytis rinkiminės kampanijos finansavimo nuostatų.
Although the elections were considered to have been free and fair, MEPs did signal some improvements to be made, such as the compilation of electoral rolls and respect for the rules on campaign funding.
Pasibaigus rinkimams M. Siviecas pažymėjo, kad „Europos Sąjunga gali rasti tinkamus pašnekovus visose į Parlamentą išrinktose Ukrainos partijose.
On the outcome of the elections, Siwiec said that "the European Union can find valid interlocutors in all the Ukrainian political parties which will sit in the Assembly.
Šios šalies sostinę būtina panaudoti Ukrainos ir Europos parlamentų bendradarbiavimui“.
This capital must be used in cooperation between the Ukrainian and European parliaments."
EP nariai, 2004-ųjų spalį ir lapkritį atvykę į Ukrainą stebėti prezidento rinkimų, buvo pritrenkti balsavimo rezultatų klastojimo ir pareikalavo naujų rinkimų.
MEPs who had gone to Ukraine in October and November 2004 to monitor presidential elections were shocked by the vote-rigging they witnessed and called for a re-run.
Po „oranžinės revoliucijos“ europarlamentarai ir toliau gyvai domėjosi padėtimi Ukrainoje.
After the Orange Revolution, MEPs continued to take an active interest in the situation in Ukraine.
Europos Parlamentas aktyviai skatino įgyvendinti ES veiksmų planus, skirtus ūkio plėtrai ir tolesnei demokratizacijai Ukrainoje.
The European Parliament actively promoted the implementation of EU action plans to stimulate economic development and further democratisation in Ukraine.
Rengdamiesi šį savaitgalį įvykusiems rinkimams į parlamentą EP nariai Briuselyje susitiko su Ukrainos užsienio reikalų ministru ir opozicijos lydere J. Timošenko, atsiskyrusia nuo buvusio „oranžinės revoliucijos“ sąjungininko V. Juščenkos.
In the run-up to last weekend's parliamentary elections MEPs met in Brussels with the Ukraine foreign minister and with opposition leader Tymoshenko, who has broken with her former Orange Revolution ally Yushchenko.
EP delegacijos, praėjusį savaitgalį stebėjusios rinkimus, nariai taip pat buvo Čarlzas Tenokas (Charles Tannock) (EPP-ED, JK), Teisas Bermanas (Thijs Berman) (PES, Olandija), Šarūnas Birutis (ALDE, Lietuva), Rebeka Harms (Rebecca Harms) (Žalieji/ EFA, Vokietija), Zbignievas Kuzmiukas (Zbigniew Kuzmiuk) (UEN, Lenkija) ir Patrikas Luisas (Patrick Louis) (IND/DEM, Prancūzija).
The EP delegation which monitored last weekend's elections also included Charles Tannock (EPP-ED, UK), Thijs Berman (PES, NL), Šarūnas Birutis (ALDE, LT), Rebecca Harms (Greens/EFA, DE), Zbigniew Kuzmiuk (UEN, PL) and Patrick Louis (IND/DEM, FR).
EP delegacija buvo jungtinės ESBO, NATO ir Europos Tarybos misijos dalis.
The delegation was part of a joint mission with the OSCE, NATO and the Council of Europe.
Europos Parlamentui ypač svarbu stebėti rinkimus – ši priemonė stiprina rinkimų proceso valstybėse teisėtumą, kelia visuomenės pasitikėjimą rinkimais, užkerta kelią jų klastojimui, taip pat padeda apginti žmogaus teises ir išspręsti konfliktus.
The European Parliament attaches great importance to the observation of elections as a means to strengthen the legitimacy of national electoral processes, increase public confidence in elections, avoid electoral fraud, better to protect human rights and to contribute to conflict solution.
Rinkimų stebėjimo procesui EP nariai suteikia ypatingą politinę perspektyvą, žinias ir patirtį.
MEPs provide a particular political perspective, expertise and experience in election observation.
20060328STO06809 EP Spaudos tarnybos pranešimas: ES ir Ukrainos santykiai: ESBO rinkimų Ukrainoje stebėjimo misija:
20060328STO06809 EP Press service The EU's relations with Ukraine OSCE Observation of parliamentary elections in Ukraine
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321IPR06543 0 NOT XML V0//EN
ES privalo nustatyti, kiek naujų valstybių dar galėtų priimti
The EU must define how far it can expand with new member states
Kiek naujų valstybių ES dar galėtų priimti?
How large can the European Union be?
Kokia didelė gali būti Europos Sąjunga?
How large can the European Union be?
Ar egzistuoja plėtros ribos?
Is there a limit to its enlargement?
Jei taip, tuomet kokios?
And if so, what is that limit?
Ar ES liktų vieninga, turėdama 30 ar daugiau narių?
If the EU were to include 30 or more member states, will it still have unity?
Neseniai Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją apie būsimą ES plėtrą.
Parliament recently voted a resolution on future EU enlargements.
Savo nuomonę pateikia du EP nariai – Elmar Brok (EPP-ED, Vokietija), EP užsienio reikalų komiteto vadovas bei šios rezoliucijos autorius, ir Jan Marinus Wiersma (PES, Nyderlandai), savo frakcijos atstovas spaudai užsienio klausimais ir knygos apie ES sienas autorius.
Two MEPs give their views: Elmar Brok (EPP-ED, DE), who chairs EP's foreign affairs committee and prepared the resolution, and Jan Marinus Wiersma (PES, NL), who is his group’s spokesman for foreign affairs and wrote a book on the borders of the EU.
Pasak kovo 16 d. priimtos rezoliucijos, norėdama priimti naujas valstybes, ES turi būti tikra, jog pajėgs jas integruoti.
The resolution adopted on 16 March says that if the EU wants to take in new member states, it will have to be certain that it can absorb them.
Rezoliucijoje taip pat sakoma, kad šiuo metu ji negali būti tuo tikra, nes po neigiamų Prancūzijos ir Nyderlandų referendumų sprendimų nėra naujos ES sutarties.
The resolution also says that at the moment this is not the case, because – after the “no's” in the referendums in France and the Netherlands – there is no new EU treaty.
E. Brokas (Brok) : Konstitucijos projektas, kurį atmetė Prancūzija ir Nyderlandai, turėjo užtikrinti tolesnį ES veikimą įvykus plėtrai ir priėmus 10 naujų valstybių.
Brok : The draft constitution rejected by France and the Netherlands was meant to allow the EU to continue to function after its enlargement with 10 new member states.
Šios šalys įstojo 2004-aisiais, o konstitucijos vis dar nėra.
But in 2004 those 10 countries joined and there is now still no constitution.
ES rimtai atsilieka vidaus vystymosi srityje.
The EU is seriously lagging behind in its internal development.
Todėl turime užtikrinti, kad ES nesiplėstų pernelyg sparčiai – antraip šis politinis projektas žlugs.
We must therefore make sure that the EU does not expand too quickly, because otherwise its political project will be lost.
Kai ES vyriausybės 1993-aisiais apibrėžė politines bei ekonomines sąlygas, kurias valstybės turi atitikti prieš įstodamos į ES, tarp kitų kriterijų buvo nustatytas ir pačios ES „gebėjimas absorbuoti“ (pajėgumas integruoti naujas nares).
When the EU governments in 1993 laid down the political and economic conditions which new member states need to fulfil before joining the EU, they also set the EU’s own “absorption capacity” (its ability to take in any new member states) as a criterion.
Iki šiol pastarojo kriterijaus iš esmės nepaisyta.
This criterion has so far been ignored.
Tačiau dabar pasiekta riba, todėl Parlamentas kreipėsi į Europos Komisiją (ES vykdomąją valdžią), kad ši aiškiai apibrėžtų, kas yra ES „gebėjimas absorbuoti“.
But a limit has now been reached and therefore Parliament has asked the European Commission (the EU’s executive body) to define clearly what the EU’s “absorption capacity” is.
Neturėdama naujos ES sutarties ir nevykdydama vidaus reformų, leidžiančių veikti efektyviai, ES vargiai galės užtikrinti sklandų naujų šalių priėmimą.
Without a new EU treaty and internal reforms to make the EU operate efficiently, it will be difficult to assure a smooth accession of new countries.
Dešimties naujų šalių įstojimas 2004-aisiais buvo ypač sėkmingas, tačiau dabar akivaizdu, jog būtina aiškiau apibrėžti, ką iš tiesų reiškia ES „gebėjimas absorbuoti“.
The 2004 enlargement with ten new countries has been a huge success, but it is a fact that there is now a need for more clarity on what the EU’s “absorption capacity” actually is.
Jei sakote, kad ES jau atsilieka, įgyvendindama naujų narių priėmimui reikalingas vidaus reformas, ar tai reiškia, jog įstojus Bulgarijai ir Rumunijai, ES gali nutraukti tolesnę plėtrą?
But if you are saying that the EU is already lagging behind in the necessary internal reforms for taking in new members, does that mean that after Bulgaria and Romania will have joined, the EU may stop its enlargements?
Parlamento rezoliucijoje sakoma, kad ES privalo tesėti duotus pažadus.
Parliament’s resolution says that the EU must keep the promises it has made.
EU aiškiai pažadėjo Turkijai, Kroatijai ir Makedonijai galimybę įstoti po to, kai šios šalys atitiks visus kriterijus.
And the EU has clearly promised Turkey, Croatia and Macedonia that they can join if and when they fulfil all the criteria.
Derybos dėl stojimo su Kroatija ir Turkija jau prasidėjo.
Accession negotiations 1 have already started with Croatia and Turkey.
Visgi kartoju, kad šios šalys turi įvykdyti nustatytas sąlygas.
But again, they do need to fulfil the conditions.
Kitoms Vakarų Balkanų valstybėms suteikta „Europos perspektyva“, reiškianti galimybę kada nors tapti ES narėmis.
Other countries in the Western Balkans have been given a “European perspective”, which means that they may at some point become EU members.
Šiuos pažadus būtina tesėti, nors procesas gali trukti ilgai – kaip Turkijos atveju.
These promises must be kept, even if it is going to take a long time, as in the case of Turkey.
Nevalia pamiršti, kad ES narystės perspektyva buvo ir tebėra pagrindinė reformų Turkijoje bei Balkanuose paskata.
We must not forget that the prospect of EU membership has been the most important stimulus for reform in Turkey and in the Balkans.
Tai iš tiesų reiškia, kad ES irgi turi atlikti namų darbus.
What it does mean is that the EU has to do its homework as well.
Ji gebės integruoti naujas valstybes tik įgyvendinusi reikiamus pokyčius.
It will have to introduce the necessary changes to make it capable of absorbing new member states.
E. Brokas : Na, vis dar reikia nuspręsti, kur plėtros ribos.
Brok : Well, it remains to be seen where enlargement stops.
Būtent dėl pastarosios priežasties pasiūliau naują modelį – kažką panašų į „Europos ekonominę erdvę plius“.
It is for that reason that I have proposed a new model, something like a European Economic Area “Plus”.
Šalys galbūt norės dalyvauti tokioje naujoje daugiašalėje struktūroje – nes gal dar ilgai negalės įstoti į ES arba niekada nepajėgs to padaryti, o gal apskritai nenorės tapti narėmis.
Countries may want to participate in such a new multilateral structure because it may be a long time yet before they can actually join the EU, or because they will never be able to join or because they do not wish to join.
Tuomet tokios šalys įgytų didelį privalumą – galimybę niekada nelikti tuščiomis rankomis.
For the countries concerned there will be the huge advantage that they will never be left empty-handed.
Dabar derybos dėl stojimo yra procesas, paremtas principu „viskas arba nieko“, taigi šalis gali dėti visas pastangas į ilgametes derybas, o galų gale sulaukti atsakymo „taip“ arba „ne“ – tarpinio varianto nėra.
Accession negotiations are now an all-or-nothing process: a country may negotiate hard for many years, but in the end it is either yes or no and nothing in between.
Tuo tarpu pavojus išgirsti neigiamą atsakymą padidėjo, nes kai kurios ES valstybės pareiškė rengsiančios referendumus dėl bet kokios būsimos plėtros.
And the risk of a no has become greater now that some countries have said they will have a referendum on all future enlargements.
Šalys, kurioms suteikta narystės ES perspektyva, turės pačios spręsti, ar norėtų pasinaudoti šia galimybe kaip tarpiniu žingsniu.
Countries with an accepted membership perspective must decide themselves whether they want to use this option as an intermediate step or not.
J. M. Virsma : Sutinku, kad daugiašalė struktūra galėtų tapti gera visateisės narystės ES alternatyva toms šalims, kurios gal sugebės įstoti tik tolimoje ateityje arba visai nesugebės.
Wiersma : I agree that a new multilateral structure could be a good alternative to full EU membership for countries which may only be able to join in the far future or even not at all.
Tai gali būti naudinga tokioms šalims kaip Ukraina ir Moldova.
Countries such as Ukraine and Moldova might benefit from it.
Kita vertus, toks prieglobsčio pusiaukelėje variantas neturėtų paveikti įsipareigojimų Turkijos ir Vakarų Balkanų šalių atžvilgiu.
But such a half-way house must not affect the commitments which have been made to Turkey and countries in the Western Balkans.
Pastarosios šalys jau dalyvauja procese, kuris turėtų baigtis visateise naryste, nors ir po daugelio metų.
They are engaged in a process which is intended to end in full membership, even if in most cases that will take many more years.
1 Europos ekonominė erdvė buvo sukurta praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžioje.
1 The process with which candidate members adopt all the EU laws and implement them in their own country.
Ji suvienijo ES ir EFTA priklausančias valstybes, įskaitant Norvegiją, Austriją, Islandiją, Suomiją, Švediją, – tai suteikė šioms šalims galimybę dalyvauti vidaus rinkoje neįstojus į ES .
2 The EEA was set up in the early nineties between the EU and member countries of the EFTA, including Norway, Austria, Iceland, Finland, Sweden, to allow these countries to participate in the internal market without having to join the EU .
20060329STO06821 EP rezoliucija dėl 2005 m. plėtros strategijos: Tinklalapis „Europa“ – ES veikla – plėtra:
20060329STO06821 EP resolution on 2005 enlargement strategy paper Europa website - Activities of the European Union - Enlargement
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0096 0 NOT XML V0//EN
EP plenarinę sesiją stebės Baltarusijos opozicijos lyderis
Opening of the session and changes to the agenda
Pirmadienio popietę Strasbūre prasidėjo eilinė EP plenarinė sesija.
The state of Europe's economy will feature prominently this week.
Ta proga norėtume Jus informuoti apie naujausius darbotvarkės pakeitimus.
MEPs will also debate progress on the WTO talks and the state of EU competition policy.
Balsavimas dėl Csaba ŐRY (PPE-DE, HU) pranešimo apie pereinamąjį laikotarpį laisvam naujųjų ES šalių darbuotojų judėjimui nukeltas iš antradienio į trečiadienį.
There will also be a debate on the transitional arrangements restricting access for workers from eight of the countries who joined the EU in 2004 to the labour markets of many of the ‘ old ’ EU 15.
Tuo tarpu dėl keturių ataskaitų geresnės teisėkūros klausimais bus balsuojama artimiausioje dalinėje plenarinėje sesijoje Briuselyje (to paprašė Socialistų frakcija).
The afternoon session will focus on the ‘ better lawmaking ’ agenda, including a report from Arlene McCARTHY (PES, UK) on internal market legislation.
Komisijos pareiškimas, kuriame ji pristatys pataisytą Paslaugų direktyvos projektą bei Darbuotojų komandiravimo direktyvos išaiškinimą, numatytas antradienį 15 val. (o ne 17 val., kaip buvo planuota).
At 5pm, the Commission will make statements on its modified proposal on the directive on free movement of services and the posting of workers directive (96/71/EC).
Tuo tarpu trečiadienio popietės debatus apie padėtį Baltarusijoje stebės buvęs opozicijos kandidatas į šios šalies prezidentus Aleksandras Milinkevičius.
The key debate of the week will take place on Wednesday morning as Chancellor SCHÜSSEL from Austria, current President-in-Office of the Council, presents the outcome of the Spring Economic Summit to MEPs .