natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma: 24 straipsyje teigiama, kad Vaikai turi teisę į jų gerovei užtikrinti būtiną apsaugą ir globą .
With the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Charter of Fundamental Rights has become binding; Article 24 states: ‘Children shall have the right to such protection and care as is necessary for their well-being’.
Be to, Sutarties 3 straipsnyje nustatyta, kad vaiko teisių apsauga yra vienas iš Sąjungos tikslų.
Furthermore, Article 3 of the Treaty establishes ‘protection of the rights of the child’ as one of the aims of the Union.
Taigi, ar Taryba gali:
Can the Council therefore:
– pateikti padėties 27 valstybėse narėse apžvalgą?
– provide an overview of the situation in the 27 Member States?
– pranešti, kokių priemonių Europos lygiu buvo imtasi arba bus imamasi norint apsaugoti nepilnamečius, kuriuos turėtų įsivaikinti Europos piliečiai?
– tell us what measures have been taken or will be taken at European level to protect minors who are to be adopted by European citizens?
– paaiškinti, kaip šiomis procedūromis bus užtikrinama nuolatinė svarbiausių vaiko interesų apsauga, kaip nustatyta įvairiose tarptautinėse sutartyse ir konvencijose?
– illustrate how these procedures will ensure that the best interest of the child, as enshrined in various international treaties and conventions, is always protected?
– suteikti informacijos apie tai, kaip ji, rūpindamasi vaiko interesais, ketina apsaugoti tarptautinio įvaikinimo teisę Europos Sąjungoje?
– provide information on how it intends to protect, in the interests of the child, the right to international adoption within the European Union?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0193/2010
Question for oral answer O-0193/2010
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma: 24 straipsnyje teigiama, kad Vaikai turi teisę į jų gerovei užtikrinti būtiną apsaugą ir globą.
With the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Charter of Fundamental Rights has become binding; Article 24 states: ‘Children shall have the right to such protection and care as is necessary for their well-being’.
Taigi, ar Komisija gali:
Can the Commission therefore:
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0194/2010
Question for oral answer O-0194/2010
PPE frakcijos vardu Tema: Saugumo standartai pervežant krovinius oro transportu
on behalf of the PPE Group Subject: Security standards in air freight
Globalizuotame pasaulyje terorizmas tampa pasaulinio masto grėsme, nepriklausomai nuo jį sukėlusių priežasčių.
In a globalised world, terrorism has become a global threat independent of its root causes.
Demokratinėje visuomenėje negalima pateisinti jokio pavidalo terorizmo.
In a democratic society no form of terrorism can have any possible justification.
Demokratinės institucijos privalo patvirtinti visas priemones, kuriomis būtų užtikrinamas piliečių saugumas.
The democratic institutions have to adopt all necessary measures to guarantee citizens’ safety.
Kai kurios iš jų gali turėti poveikio mūsų įprastiniam gyvenimui arba laisvėms.
Some of them may have an impact on our normal lives or affect our freedom.
Technologijos yra labai susijusios su naujausia pažanga kovoje su terorizmu, o transporto sektoriuje tai ypač aktualu.
Technologies are closely related to the latest advances in fighting terrorism, and this has become more apparent in the transport sector.
Buvo pranešta, kad keliuose skrydžiuose buvo pervežti siuntiniai su paslėptomis bombomis.
Parcels containing bombs have reportedly been transported on several flights.
Tačiau, nėra aišku ar šie siuntiniai buvo pervežti krovininiais lėktuvais, ar komerciniais keleiviniais lėktuvais.
However, it is not yet clear whether these parcels were being transported on cargo planes or on commercial passenger flights.
Šie įvykiai sukėlė diskusijų dėl oro transporto saugumo, o ypač dėl saugumo pervežant krovinius.
These events have reignited the debate on air safety, with a focus on security concerns arising from the transport of air freight.
Ar Komisija mano, kad, atsižvelgiant į naujausius įvykius, galiojančiais įstatymais yra suteikiama tinkamo lygio apsauga ir ar ji ketina persvarstyti dabartinius teisės aktus, siekiant geresnės apsaugos nuo tokių pavojų?
Does the Commission consider that the existing regulations adequately provide for the level of protection needed in the context of recent events, and does it plan to revise the current legislation to provide better security against such threats?
Ar Komisija gali patvirtinti, kad 40% visų oro transportu pervežamų krovinių yra pervežama keleiviniais lėktuvais?
Is the Commission in a position to confirm that 40% of all air freight is being transported on commercial passenger flights?
Ar Komisija gali patvirtinti, kad krovinius gabenant keleiviniais lėktuvais jie yra tikrinami vadovaujantis galiojančiais įstatymais?
If air freight is being carried on commercial passenger flights, can the Commission confirm whether this freight is only subject to checks in accordance with existing regulations?
Jeigu taip, ar Komisija mano, kad tokiems kroviniams reikėtų taikyti tokios paties lygio patikrą kaip ir keleiviams bei jų bagažui prieš jiems įlipant į lėktuvą taikoma patikra?
If so, does the Commission consider it necessary for this freight be subject to the same level of checks that passengers and their baggage are subject to before boarding a commercial passenger flight?
Kaip Komisija suderins griežtesnės kontrolės – techninės (pvz. kūno skaitytuvai) ar kitokio pavidalo (pvz. klausimynai) poreikį su keleivių teise į privatumą?
How will the Commission reconcile the need for stricter controls, either technical (e.g. scanners) or by other means of information (e.g. questionnaires), with passengers’ right to privacy?
Kokių žingsnių Komisija imsis siekiant užtikrinti tokios paties lygio saugumą skrydžiams iš trečiųjų šalių?
What steps will the Commission undertake to guarantee equal levels of security for flights coming from third countries?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0195/2010
Question for oral answer O-0195/2010
Komitetas rekomenduoja, viena vertus, vertinti žaislų saugą vadovaujantis migracijos ribinėmis vertėmis, tačiau, kita vertus, teigia, kad nustatytas cheminių medžiagų migracijos matavimo metodas (EN 71-3 (Standartas)) nepatikimas.
The committee, on the one hand, recommends that toy safety should be based on migration limits but, on the other hand, points out that the method which is prescribed to measure the migration of chemical elements (EN 71-3 (Standard)) is not reliable.
Europos Parlamentas jau anksčiau atkreipė Komisijos dėmesį į šį klausimą, tačiau nepasiekė jokių rezultatų.
Parliament has already called on the Commission to address this issue in the past, with no results.
Paskutinės RAPEX ataskaitos nesaugių žaislų susigrąžinimo klausimu taip pat kelia susirūpinimą dėl žaislų rinkos priežiūros.
The latest RAPEX reports on the recall of unsafe toys also give cause for concern regarding market surveillance for toys.
Kokių iniciatyvų Komisija ėmėsi ar ketina imtis, kad užtikrintų geresnę žaislų, visų pirma importuotų produktų, rinkos priežiūrą?
What kind of initiatives has the Commission taken, or will it take, to ensure better market surveillance of toys, notably as regards the imported products?
Ar Komisija pritaria nuomonei, kad migracijos ribinių verčių nustatymo metodas turėtų būti taikomas ir kitoms pavojingoms medžiagoms žaisluose, pvz., PAH junginiams, užuot naudojus kiekybinį ribinių verčių nustatymo metodą?
Does the Commission share the view that the approach to migration limits should be extended to other hazardous substances in toys, such as PAH compounds, instead of using the quantity limits approach?
Ar Komisija planuoja persvarstyti medžiagų, kurių naudojimas yra apribotas, sąrašą ir jų kiekį, kuris gali būti naudojamas žaisluose, ir atsižvelgti į naujausius turimus mokslinius duomenis?
Is the Commission planning to review the list of restricted substances and their quantities that can be used in toys to take into account the latest scientific data available?
Ar Komisija pasiruošusi nagrinėti žaislų, skirtų vyresniems nei 36 mėnesių vaikams, keliamos rizikos saugai, jei šiuos žaislus naudoja jaunesni nei 36 mėnesių vaikai, klausimą?
Would the Commission be willing to investigate the issue of toys for children over 36 months old, regarding the safety risks they pose if used by children aged less than 36 months?
Ar Komisija pritaria nuomonei, kad cheminių elementų, pagal ES reglamentą dėl klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo priskiriamų CMR medžiagų 1A ir 1B kategorijoms, žaisluose neturėtų būti?
Does the Commission share the view that chemical elements classified as CMR categories 1A and 1B, according to the EU Classification, Labelling and Packaging Regulation, should not be present in toys?
Koks bus tikslus Komisijos veiksmų grafikas?
What will be the precise timeframe for the Commission’s proceedings?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0196/2010
Question for oral answer O-0196/2010
Jau kelis dešimtmečius kasmet dėl didelės nitratų koncentracijos tūkstančiai tonų žaliųjų dumblių išmetama į Bretanės paplūdimius Prancūzijoje ir plinta negiliose pajūrio įlankose.
For several decades, thousands of tons of green algae have been washing up on the beaches of Brittany, in France, and proliferating in the shallow bays off its coast owing to the high concentrations of nitrates present there.
Šie dumbliai, kurių tam tikras kiekis gali būti gyvybei mirtinas, yra tik matoma žalos, ne sykį padarytos Bretanės aplinkai, dalis.
These algae, which can prove fatal in sufficient doses, are only the most visible evidence of numerous environmental infractions in Brittany.
Dėl šios žalos regionas negali tvariai ir solidariai vystytis; ji radosi dėl to, kad Prancūzijos valstybė nesilaikė Bendrijos teisės aktų, ypač Direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių.
The damage to the environment makes sustainable, solidarity-based development of the region impossible and is the legacy of France’s flouting of EU rules, in particular Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources.
Prancūzijos valstybė, atsisakydama įgyvendinti veiksmingas reglamentavimo, kontrolės ir finansavimo priemones siekiant rasti sprendimą dėl šios taršos, pažeidė ES taisykles.
By refusing to put in place effective regulation, supervision or financing with a view to cleaning up this pollution, France is in breach of European rules.
Reno administracinis teismas ir vėliau Nanto administracinis apeliacinis teismas pripažino, kad Prancūzijos valstybė yra kalta dėl pajūrio taršos pūvančiais žaliaisiais dumbliais.
The administrative court of Rennes and then the administrative appeals court of Nantes have ruled that France is responsible for the pollution of the coast resulting from the decomposition of green algae.
Nei Prancūzijos vyriausybė, nei valstybės institucijos šiose teritorijose iš to nepadarė jokių išvadų.
Neither the French Government nor the local authorities in the region have yet done anything in response to this.
Kokių veiksmų Komisija ketina imtis dėl šio skundo?
What does the Commission intend to do in response to this complaint?
Prancūzija nesilaiko Direktyvos 91/676/EEB dėl taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių.
France is in breach of Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources.
Kokių priemonių Komisija ketina imtis, kad Prancūzijos valstybė laikytųsi direktyvos?
What action does the Commission intend to take to urge France to comply with the directive?
Prancūzijos išduotais leidimais žemės ūkio ir jūrų srityse pažeidžiama ne tik Prancūzijos teisė, bet ir ES teisė.
Permits granted by France for agricultural and marine activity are in breach of both French and European law.
Tačiau ES lėšos skiriamos tik tais atvejais, jei visiškai laikomasi ES teisės.
However, the allocation of European funding is conditional upon total compliance with EU law.
Prancūzija, neteisėtai leisdama imtis tam tikros veiklos, iš tiesų neteisėtai skiria ES lėšas.
By authorising certain forms of activity, France is effectively responsible for the illicit allocation of EU funding.
Kokių priemonių Komisija ketina imtis siekiant, kad daugiau nebūtų vykdomi šie pažeidimai?
What does the Commission intend to do to put an end to this abuse?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0197/2010
Question for oral answer O-0197/2010
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Atliekų krizė Kampanijoje
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Waste crisis in Campania
Ar Komisija mano, kad tokių gairių pakanka?
Does the Commission consider that such guidelines are sufficient?
Jei ne, ko trūksta?
If not, what is missing?
Kada Komisija pradės procedūrą pagal 260 straipsnį prieš Italiją siekdama gauti baudas ir norėdama užtikrinti, kad Italijos valdžios institucijos įvykdytų Teisingumo Teismo sprendimą, visų pirma įrodydamos, kad esami sąvartynai atitinka ES teisės aktus ir nekelia pavojaus piliečių sveikatai ir aplinkai?
When will the Commission open Article 260 proceedings against Italy with a view to obtaining penalties in order to make the Italian authorities comply with the judgment of the Court, in particular by proving that the existing landfills comply with EU law and do not put in danger the health of citizens and the environment?
Ar Komisija pateiks Teisingumo Teismui ieškinį dėl veiksmų nutraukimo, jei saugomose gamtinėse teritorijose esantys sąvartynai bus plečiami arba atidaromi nauji sąvartynai Natura 2000 teritorijose, pavyzdžiui, Vezuvijaus nacionaliniame parke?
Will the Commission ask the Court of Justice for an injunction if existing landfills in nature protection areas are extended or new ones opened in Natura 2000 sites such as the Vesuvius National Park?
Komisijos nario Janezo Potočniko pareiškimas dėl su atliekomis susijusios padėties Kampanijoje, Italija.
Statement by Janez Potočnik, Commissioner for Environment, on the waste situation in Campania, Italy.
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0198/2010
Question for oral answer O-0198/2010
PPE frakcijos vardu Tema: Krizė dėl vulkaninių pelenų
on behalf of the PPE Group Subject: Volcanic ash crisis
Didelių Europos oro erdvės plotų uždarymas šių metų balandžio–gegužės mėn. dėl ugnikalnio išsiveržimo Islandijoje rimtai sutrikdė eismą ir padarė ekonominės žalos, tiesiogiai paliesdamas 10 milijonų keleivių.
The closure of large sectors of European air space in April/May this year due to the volcanic eruption in Iceland caused severe traffic disruption and economic damage and affected 10 million passengers directly.
Siekiant užtikrinti, kad nebūtų galimybės panašioms krizėms pasikartoti, turi būti imtasi šių priemonių.
In order to ensure there is no possibility of this kind of crisis happening again, the following measures need to be taken.
Atsižvelgiant į tai, kad duomenys, naudoti pelenų debesų judėjimui prognozuoti, buvo neišsamūs dėl nepakankamų vietos žemės bei oro įrenginių, yra būtina toliau investuoti į technologinę įrangą ant žemės ir ore (LIDAR įranga, radarų įrenginiai, pilnai įrengti kontroliniai orlaiviai, palydovinės nuotraukos).
In view of the fact that the data used to forecast the development of ash clouds was incomplete because of insufficient on-site ground and air installations, further investment in technological equipment on the ground and in the air (LIDAR equipment, radar installations, fully equipped verification aircraft, satellite imagery) is necessary.
Tik pagerinus technines priemones ir gaunant 100 % tikslius duomenis realiu laiku galima patikimai prognozuoti.
Only through increased technical provision and 100% accurate real-time data can a reliable forecast be provided.
Atskirų institucijų krizės valdymo vaidmenys buvo neaiškūs, dėl ko padėtis dar labiau blogėjo.
The roles of the individual institutions in the management of the crisis were unclear, thus causing the situation to deteriorate further.
Siekiant šio tikslo, reikia pradėti vesti mokymo kursus, kuriuose būtų imituojamos krizės (krizių valdymo procedūrų mokymo kursas).
To this end, training courses involving simulated crises (training in crisis management procedures) must be introduced.
Pagrindinė atsakomybė už skrydžių saugą tenka operatoriams, todėl jie turi gauti tikslius duomenis.
The primary responsibility for the safety of flights rests with the operators, therefore they must be provided with accurate data.
Pilotai yra apmokyti dorotis su ypatingomis skrydžio sąlygomis, komercinių oro linijų saugos instrukcijos yra peržiūrimos, prižiūrimos ir tvirtinamos reguliavimo institucijų, o oro susisiekimo bendrovės turi reikiamą skrydžių virš vulkanų sričių patirtį, kaip tai rodo jų saugumo rodikliai.
Pilots are trained to manage extraordinary flight conditions, the commercial airlines’ safety manuals are reviewed, overseen and confirmed by regulatory authorities, and airlines have the necessary experience of operating over volcanic areas, as is shown by their safety record.
Todėl oro linijos operatorius (lakūnas) turėtų būti atsakingas už rizikos įvertinimą bei skrydžių saugos užtikrinimą, pavyzdžiui, maršruto pasirinkimą arba sprendimą, ar būtina pakeisti maršrutą, atsižvelgiant į visą turimą informaciją (teikiant daugiau informacijos ir gerinant techninę įrangą orlaivyje).
The airline operator (the pilot) should therefore be responsible for assessing the risk and ensuring the safety of flights by, for example, choosing routes or deciding if rerouting is necessary, taking into account all the information available (provision of more information and improved technical equipment on board aircraft).
Mes norėtume Komisijos paklausti:
We would like to ask the Commission:
Kokia yra aukščiau minėtų priemonių būsena?
What is the status of the above measures?
Ar neturėtų bendro sprendimų priėmimo procesas būti skaidresnis, siekiant užtikrinti geresnį ir koordinuotesnį reagavimą krizių metu?
Should the collaborative decision-making process not be more transparent, in order to ensure better and more coordinated responses in times of crisis?
Ar eismo apimčių padidėjimas, kurio tikimasi ateityje, neprisidės prie spartesnio Bendro Europos dangaus įgyvendinimo?
Should the increased volume of traffic expected in the future not lead to accelerated implementation of the SES?
Kas padaryta, kad Europos aviacijos saugos agentūrai (EASA) būtų pavesta spręsti šį klausimą ir valdyti funkcinius pokyčius, kurių Europai šioje srityje reikia?
What has been done to put EASA in charge of this matter and to steer the operational change that Europe needs in this area?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0199/2010
Question for oral answer O-0199/2010
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vadu Tema: Nuolatinio krizių valdymo mechanizmo euro zonos finansiniam stabilumui apsaugoti sukūrimas
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: Establishing a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area
Europos Parlamentas yra įsitikinęs, kad reikia nuolatinio krizių valdymo mechanizmo finansiniam euro stabilumui apsaugoti.
The European Parliament is convinced of the need for a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro.
Parlamentas primena, kad taip pat ir ECB nurodė šį poreikį savo 2010 m. birželio mėn. pasiūlymuose dėl ekonominio valdymo euro zonoje stiprinimo.
It recalls that the ECB similarly identified such a need in its proposals of June 2010 on ‘Reinforcing economic governance in the euro area’.
Koks mechanizmas bebūtų sukurtas, visų pirma reikėtų padėti euro zonai ir jos valstybėms narėms, taip pat reikėtų dar labiau nepabloginti padėties.
Whatever the mechanism put in place, the priority should be to help the euro zone and its Member States and not to further aggravate the situation.
Atsižvelgdamas į tai, Parlamentas teikia pirmenybę Bendrijos metodui.
In this regard the Parliament favours the Community method.
Spalio 28 ir 29 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko siekti nedidelio Sutarties pakeitimo, kurio reikia norint sukurti nuolatinį krizių valdymo mechanizmą visos euro zonos finansiniam stabilumui apsaugoti.
In its conclusions of 28-29 October, the European Council asked its President to work towards a limited treaty change required to establish a permanent crisis mechanism to safeguard the financial stability of the euro area as a whole.
Rinkos neliko abejingos Europos Vadovų Tarybos pasiūlytam būdui, kuriuo privatus sektorius dalyvautų tokiame mechanizme.
The way the European Council has addressed the involvement of the private sector in such a mechanism did not leave the markets unresponsive.
2010 m. lapkričio 28 d. euro grupės ministrai sutarė, kad nuolatinis mechanizmas – Europos stabilumo mechanizmas – bus grindžiamas Europos finansinio stabilumo priemone ir, laikantis tarptautinės ir TVF praktikos, kiekvienu atskiru atveju mechanizme gali dalyvauti privatus sektorius.
On 28 November 2010, the Ministers of the Euro Group agreed that the permanent mechanism, the European Stability Mechanism (ESM), will be based on the European Financial Stability Facility (EFSF) and that it may involve the private sector on a case-by-case basis in accordance with international and IMF practice.
Turint mintyje įtampą rinkose ir poreikį užtikrinti, kad mechanizmas būtų veiksmingas, vadovaujantis euro zonos narių interesais, kada Komisija pateiks oficialų pasiūlymą dėl nuolatinio krizių valdymo mechanizmo, taip pat, ar Komisija gali atsakyti į toliau pateikiamus klausimus?
Given the tensions on the markets and the need for the mechanism to be efficient in the interests of all the eurozone members, when will the Commission make a formal proposal for a permanent crisis resolution, and can it answer the following questions?
Ką tiksliai reikštų Sutarties pakeitimas, jei jo galų gale reikės?
What exactly would the Treaty change imply, if a Treaty change is ultimately required?
Pagal kokią procedūrą pakeitimas būtų daromas?
Under which procedure would it take place?
Ar naujasis mechanizmas būtų grindžiamas tarpvyriausybiniu, ar Bendrijos metodu, ir kaip jis būtų finansuojamas?
Would the new instrument be based on an intergovernmental approach or on the Community method, and how would it be funded?
Kokios būtų visos techninės galimybės, atsižvelgiant į būtiną sąlygų nustatymą?
What would all the technical options be, taking into account the necessary conditionality?
Ar reikėtų kviesti mechanizme dalyvauti valstybes nares, kurios dar nėra euro zonos narės?
Should Member States not yet part of the euro area be invited to be part of the mechanism?
Kada šis mechanizmas pradėtų veikti ir, atsižvelgiant į tai, koks, Komisijos nuomone, yra Parlamento vaidmuo?
When would this mechanism be in place, and what role does the Commission see for the Parliament in this respect?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-0200/2010
Question for oral answer O-0200/2010
S&D frakcijos vardu Tema: Ekonominis valdymas ir Lisabonos sutarties 9 straipsnis
on behalf of the S&D Group Subject: Economic governance and Article 9 of the Treaty of Lisbon
Lisabonos sutarties 9 straipsnyje Sąjunga raginama nustatyti ir įgyvendinti savo politikos kryptis ir veiksmus atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos garantavimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga.
Article 9 of the Treaty of Lisbon calls on the Union to take account of requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health in defining and implementing its policies and activities.