natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siekiama, jog lotyniškai šviesą reiškiančio žodžio „lux“ apdovanojimai taptų teigiamą Babelio bokšto versiją kuriančio daugiakalbio Europos kino ir pagarbos kultūriniams skirtumams simboliu.
The original version of the winning film will be adapted to people with special needs and if the film is already being screened across Europe, money will be made available to put the film on DVD.
Nugalėtojais tapti pretendavo:
The short-listed films were:
vokiečių-turkų režisieriaus Fatih Akin „Rojaus pakrašty“ ( Auf der anderen Seite );
German-Turkish Auf der anderen Seite (the Edge of heaven) by Fatih Akin Romanian "4 luni, 3 septamini si 2 zile" (4 Months, 3 Weeks, 2 Days) by Cristian Mungiu Franco-Portuguese film honouring Bunuel "Belle toujours" by Manoel de Oliveira
rumuno Cristian Mungiu kūrinys „4 mėnesiai, 3 savaitės ir 2 dienos“ ( 4 luni, 3 saptamini si 2 zile );
The EU as a cultural project EP Vice-President Gérard Onesta is the driving force behind the prize.
iberiškasis Manoel de Oliveira filmas „Nakties gražuolė“ ( Belle toujours ) Laureatą rinkusi vertinimo komisija – EP nariai, kurie matė visus tris filmus.
He sees Europe as a cultural project, with the European Parliament playing an essential part.
Seansai pirmiausia skirti europarlamentarams, tačiau filmus nemokamai stebėjo visi besidomintys, turintys leidimą įeiti į Europos Parlamento patalpas.
We want an intimate Europe, one close to the citizen," said Mr Onesta.
Europos Parlamente surengtas „Auksinę palmės šakelę“ laimėjusio brolių Dardenne filmo „Vaikas“ („L'enfant“) seansas akliesiems ir silpnaregiams.
The trophy represents a positive version of the tower of Babel, like the European Parliament, a symbol of linguistic and cultural diversity, said Mr Onesta.
Juo siekta priminti, kad filmai gali ir turi būti pritaikomi negalią turintiems asmenims. asf, 30:03
More about the Lux prize Audio, 30:03
Kanų kino filmų festivalio Auksinė šakelė atiteko mažo biudžeto rumunų filmui „Keturi mėnesiai, trys savaitės ir dvi dienos“.
A film about two students dealing with unwanted pregnancy in Communist Romania received the prestigious Palme d'Or award at Cannes.
Silpni gyvybės ženklai ar stiprumas?
As well as problems on the "domestic" European market films often struggle to make any impact at all on US audiences.
Europa sukuria ir žiūri vis daugiau filmų: pernai ES kino teatrai pardavė 926 mln. bilietų, o 25 ES valstybėse buvo sukurti 862 meniniai filmai.
The man who has championed the idea is French Green MEP Gérard Onesta who believes that subtitling will remove linguistic barriers and allow widespread distribution of films.
Tarp 20 žiūrimiausių filmų pateko „Įdegę III“ bei „Kvepalai: Vieno žudiko istorija“.
"It will prove that diversity is not an obstacle but an opportunity" he told us.
MEDIA programos finansuotas filmas „Kitų gyvenimai“ neseniai gavo Oskarą kaip geriausias užsienio filmas, o „Sugrįžimui“ („Volver“) bei „Karalienei“ gerai sekasi užkariauti kitų ES šalių rinkas.
European success stories One recent success in the US was the German film "The Lives of the others" by Florian Henckel von Donnersmarck which received an Oscar for best foreign language film.
Deja, tik nedidelė europietiškų filmų dalis peržengia valstybių, kuriose jie sukurti, sienas.
This film was financed by the EU's cinema programme "MEDIA".
MEDIA programa Praėjusį spalį Europos Parlamento patvirtintoje MEDIA programoje 2007–2013 m.
The "Queen" directed by Stephen Frears was another example of a European film doing well at the US box office.
Šiemet Kanuose pristatyta 11 filmų, prie kurių finansavimo prisidėjo MEDIA programa.
Cannes - 11 MEDIA funded films nominated At the recent Cannes film festival a total of 11 films nominated were funded by the MEDIA programme.
Apdovanojimus gavo „Rojaus pakrašty“ bei „Persepolis“.
The aim of MEDIA is to support Europe's audiovisual industry.
Naujasis LUX apdovanojimas Suvyniojus raudonąjį Kanų kilimą, lieka laukti spalio 18 d. pirmą kartą įteikiamų Europos Parlamento „Prix Lux“ apdovanojimų.
It supports the development and distribution of thousands of films as well as training activities, festivals and promotion projects throughout the continent.
Viskas apie MEDIA programą [EN] MEDIA 2007–2013 m.
Media - the EU's audiovisual support programme
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071023IPR12109 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071023IPR12109 0 NOT XML V0//EN
Demografinis deficitas: senėjanti Europa
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Ar Europa atsidūrė kryžkelėje?
old and young hand in hand
Išsiplėtusiai Europai gerai sekasi daugelyje frontų.
It's an old adage that "none of us are getting any younger".
Ji yra viena iš taikos, demokratijos ir gerovės salų neramiame pasaulyje.
However, in the coming decades this is an issue the EU will have to face.
Deja, nekyla abejonių dėl vis didėjančio Europos „demografinio deficito“.
The current average age in Europe is 39, current trends could push this to 49 by 2050.
Ar pastovaus gyventojų skaičiaus nesugebanti išlaikyti Europa lėtai ir neišvengiamai miršta?
This means more pensioners and less people of working age.
Skaitykite pirmąją straipsnių serijos apie demografinės Europos krizės sprendimo paieškas dalį.
MEPs have already given serious consideration to this issue and the Employment Committee is currently working on a report on demography in response to proposals from the Commission.
Pasak britų istoriko Arnold J. Toynbee, „civilizacijos miršta ne nužudytos, bet žudydamos save“.
At the start of the 19th century Europe accounted for 15% of the global population.
Ar panašus procesas vyksta Europoje?
By 2050 it will be just 5%.
Prieš šimtmetį joje gyveno 15 proc. pasaulio gyventojų, 2050-aisiais šis santykis sumažės trigubai.
This is due not only to rising populations in other parts of the world, but also to the fact that Europe has a declining population.
1950-aisiais mūsų buvo 2,5 mlrd., 2007 m. – 6,6 mlrd., tuo tarpu 2050 m., pasak prognozių, pasaulyje gyvens net 9,1 mlrd. žmonių.
This is below the 2.1 child threshold needed to replace the population.
Pokarinio kūdikių bumo metų gimusiems europiečiams išeinant į pensiją, socialinės ES valstybių sistemos netrukus pajus milžinišką spaudimą.
As European Commissioner for Employment Affairs Vladimir Špidla explained in October last year when he launched Commission proposals: "today, there are four people of working age for every person over 65, by 2050, this ratio will have dropped to two workers paying for one pensioner."
Anot Europos Komisijos nario V. Špidlos, šiandien 65 metų ir daugiau amžiaus sulaukusį gyventoją išlaiko keturi, tuo tarpu 2050-aisiais ši našta teks dviems darbingo amžiaus asmenims.
It is in response to the Commission Communication "The demographic future of Europe" that Parliament's Employment and Social Affairs Committee is drafting a report.
Europa – pagyvenusių žmonių klubas?
Earlier this week MEPs on Parliament's Industry Committee discussed a draft report on "Enhancing the quality of life of older people through the use of new Information and Communication Technologies".
2004-aisiais europiečių amžiaus vidurkis buvo 39 metai.
This is due to be voted on in the full Committee on 19 December.
2050-aisiais jis gali siekti 49-erius, o kas dešimtas ES gyventojas bus aštuoniasdešimtmetis ar vyresnis.
In addition to concerns over pensions, an ageing population will place growing pressure on Europe's healthcare systems.
Dėl ekonominės, socialinės ir medicininės pažangos amžiaus viduryje gyvensime vidutiniškai pusšeštų metų ilgiau.
As health costs increase extra money will have to be found.
Minėti procesai gali suduoti skaudų smūgį socialinės apsaugos sistemoms ir ekonomikos augimui – Europa gali gerokai atsilikti nuo didesnį gimstamumą turinčių regionų.
Just as a strong economy will be needed to cope with the extra strain staring it is envisaged that the EU's GDP could fall by up to 1.2% between 2031 and 2050 as the population ages.
Vienareikšmių atsakymų nėra
What can be done?
Didesnė imigracija iš trečiųjų šalių laikinai duotų papildomų darbo rankų ir „atjaunintų“ Europą, tačiau atvykę darbuotojai taip pat ilgainiui išeitų į pensiją ir juos reikėtų išlaikyti.
There have been a number of suggestions as to what could be done to alleviate the situation, including:
Produktyvumo didinimas, ilgesnė darbo diena ir vėlesnis išėjimas į pensiją padėtų suveržti diržus, tačiau ar tai priimtina laisvalaikį branginantiems europiečiams?
Immigration: to the South and East of Europe lie counties considerably poorer with young and growing populations.
Galbūt problemą išspręstų nauja gimstamumo skatinimo politika?
However, immigration is a growing issue in its own right.
Tačiau kas tuomet atsitiktų su lyčių lygybe?
Also the immigrants themselves will eventually age.
Juk visa našta negali būti sukrauta ant moterų pečių?
Work longer and start receiving your pension later - but are Europeans willing to vote for governments that suggest this?
Ką siūlo Europos Parlamentas?
New birth policies - encourage people to have more children using the tax system perhaps?
Nagrinėdamas ES demografinės raidos perspektyvas, Europos Parlamentas parengė ne vieną pranešimą darbo teisės, mokymosi visą gyvenimą ir migracijos temomis.
In September a Report by Parliament's Civil Liberties Committee - "Policy Plan on Legal Migration" was adopted.
Pernai vasarį Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas patvirtino Philip Bushill-Matthews pranešimą dėl demografinių pokyčių ir kartų solidarumo, o šio komiteto narė Françoise Castex rengia pranešimą dėl Europos demografinės ateities.
This envisages a scheme whereby skilled immigrants are allowed to work and live in the EU.
EP Pramonės komitetas gruodžio 19 d. balsuos dėl Neena Gill ataskaitos apie pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybės gerinimą pasinaudojant naujų informacinių technologijų teikiamomis galimybėmis.
The European Commission has already raised the possibility of a US style "Blue Card" to offer future skilled workers.
Piliečių laisvių komitetas rugsėjį pritarė Lilli Gruber pranešimui dėl Komisijos siūlomos įvesti „mėlynosios kortelės“, kuri palengvintų kvalifikuotų darbuotojų iš trečiųjų šalių įdarbinimą ES teritorijoje.
Living longer is a sign of a healthy and successful society, but when this is coupled with a low birth rate it raises issues that need to be considered now.
20071107STO12713 Mėlynoji kortelė – Europos demografinės krizės sprendimo būdas?
Over the next few weeks we will be considering the issues raised by demographic changes in a series of articles.
Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra Pranešimo projektas: Europos demografinė ateities [pdf] Demografinė kaita Europoje [bukletas, EN, pdf] EP komitetai ir jų parengti dokumentai
20071107STO12713 European "blue card" to solve problem of aging population? 26 September 07 Work-life balance: can we solve the dilemma? 20 October 07 Draft report on the demographic future of Europe EC Communication: "demographic future of Europe" Committee on Employment and Social Affairs
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//EN
Daugiau sportuojančių moksleivių – mažiau antsvorio problemų?
Is more sport in schools the answer to child obesity?
Švietimas ir ugdymas neatskiriami nuo sporto
There are already 3 million obese children in Europe and this figure is rising by an estimated 400,000 a year.
Fizinis lavinimas – bene vienintelė sveiką gyvenseną propaguojanti disciplina mokykloje.
Bad diet and a lack of physical activity are believed to be the causes.
Deja, „Europos antsvoris“ nepaliaujamai didėja, o fizinio lavinimo pamokoms daugelyje ES šalių teikiama vis mažiau dėmesio.
They form a part of the 14 million overweight people in the EU.
Nutukimas kamuoja ir Europą – manoma, kad jo pasekmės suėda iki 7 proc. sveikatos apsaugos lėšų.
Next week MEPs will debate measures to tackle obesity.
Antsvorį turi kas ketvirtas ES gyvenantis vaikas, jį įgyja ar nutukimu kasmet suserga 400 tūkst. vaikų.
One option being considered is guidelines to ensure that children exercise at least 3 times a week at school.
Pasak rugpjūtį žurnale „Forbes“ išspausdinto „storiausių valstybių sąrašo“, iš 194 pasaulio šalių Lietuva su 53,1 proc. antsvorį turinčių gyventojų užima 79 vietą.
A report by Hungarian MEP and former Olympic Fencer Pál Schmitt (EPP-ED) forms the basis of the debate in Strasbourg on Monday 12 November.
Antsvorį dažnai lemia ne tiek kaloringo maisto vartojimas, kiek nepakankama fizinė veikla.
The report identifies a number of problems across the Union, including;
Osteoporozė, širdies ir kitos ligos neatsiranda iš niekur: didelį vaidmenį vaidina netinkama mityba ir fizinis pasyvumas vaikystėje.
Less time being available for sport: The average amount of time available is 109 minutes per week for primary school and 117 minutes for secondary school.
Kalorijų mažinimas ar sportas?
Often the sport offered is too competitive.
Pasak vengrų deputato, „šiuo pranešimu siekiama atkreipti valdžios institucijų dėmesį į sportavimo mokykloje ir sveikos gyvensenos sąsajas“.
A study commissioned by the Parliament's Culture and Education Committee said that "in some member states the lack of sporting facilities...and PE (physical education) teachers put physical education in a difficult situation".
Šiuo metu susiduriame su kurioziška situacija.
It concluded that "PE is often sacrificed to other academic subjects".
Sportuoti galima smagiai
Physical exercise - 3 times a week!
Ar jums pažįstama tokio tipo fizinio lavinimo pamokos – „imkit kamuolį, pažaiskit, trimestro gale atsiskaitysite už normatyvus“?
In an attempt to strike a balance between physical and academic education at school the report suggests the following;
Panaši „savitarna“ paremta fizinė veikla patinka toli gražu ne kiekvienam mokiniui.
School timetables have at least 3 physical activity lessons per week.
Be to, sportui Europos mokyklose skiriama vis mažiau dėmesio.
Physical education becomes compulsory in all primary and secondary schools.
Lyginant su 2002-aisiais, pradinukai kas savaitę mokykloje vidutiniškai sportuoja nebe 121, o tik 109 minutes, o vidurinėje mokykloje – tik 101 min. vietoje 117 minučių.
Better linking of school sports and sports outside school.
Kodėl atsidūrėme šioje padėtyje?
Action to include ethnic minorities and the disabled.
Anot pranešėjo, kaltos nepakankamos investicijos į sporto patalpas ir inventorių, kvalifikuotų specialistų stoka, nepakankamas sportinės vaiko veiklos mokykloje ir už jos ribų derinimas, be to, fizinio lavinimo aukojimas kitų pamokų labui.
Pál Schmitt has his own advice on how to tackle obesity and keep fit: "as a former Olympian, I'd suggest children exercise on a daily basis, taking part either in or out-of-school sport activities, and adults at least 3 times a week".
Sportuoti neturi būti nuobodu.
His report will be put to a vote as a motion for a Parliamentary resolution on Tuesday 13 November.
Sportui – trys pamokos per savaitę?
Is there enough sport at school?
Mane patį dažnai galite sutikti baseine ar sporto salėje“, – sako P. Schmitt.
20071107STO12715 Tell us what you think!
20071107STO12715 Pranešimo tekstas Parlamento pasiūlymuose – sveikesnė Europa Antsvoris: didėjanti Europos problema Dėmesio centre – Europos futbolas Kova su nutukimu Europoje
"Obesity: report suggests ways to tackle rise in EU": 22 Jan 07 "End "stigma" of obesity say MEPs": 9 Feb 07 Interview with Pál Schmitt: 1 June 07 Parliament's Culture and Education Committee Live from Strasbourg from Monday 12 November Plenary Agenda Pál Schmitt report
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0415 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070122STO02302 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070122STO02302 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070531STO07250 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0415 0 NOT XML V0//EN
Už kadro: Rihards Pīks portretas
Latvian film director turned MEP Rihards Pīks on film and politics
Rihards Pīks šneka apie politikos ir kino sąsajas
Singing, Directing, Debating; Rihards Pīks MEP
Latvių europarlamentaras R. Pīks – ne tik buvęs Latvijos Kultūros bei Užsienio reikalų ministras.
Rihards Pīks grew up in Latvia - then part of the Soviet Union.
Tėvynėje jį pirmiausiai išgarsino kinas, kuriam jis paskyrė daugiau nei 30 metų.
In his family the spirit of pre-war Independent Latvia was kept firmly alive.
R. Pīks – buvęs režisierius, operatorius, prodiuseris, mokytojas ir verslininkas.
In the late 1980's he and others like him seized their freedom from Moscow in the "Singing Revolution".
Ar ši patirtis praverčia EP nario darbe?
His career as a film producer, cameraman and director took him into politics.
Kaip atrodo Europos kinas šio europarlamentaro akimis?
This led him from the Latvian Cultural Ministry to the Foreign Ministry and then from 2004 to the European Parliament.
Susipažinkime su politiku tapusio garsaus latvių režisieriaus nuomone apie kino ir politikos sąsajas.
We spoke to him about politics and film.
Kuomet ir kodėl nusprendėte tapti politiku?
Q. When and how did you enter politics?
Užaugau šeimoje, kurioje buvo gyvas tarpukario Latvijos atminimas ir nepriklausomybės atkūrimo viltis.
Since my childhood I have been living in an environment where memories about pre-war independent Latvia and hope of regaining the independence were kept alive.
Mano dėdė šeštajame dešimtmetyje dirbo pogrindyje.
My uncle was active underground until the mid 1950s.
Šeima klausėsi „Amerikos balso“ ir BBC, siekdama išgirsti, kas dedasi už „geležinės uždangos“.
When I was young my family listened secretly to radio channels like Voice of America and the BBC, to hear about the other side of the "Iron curtain".
Atgimimo ir Tautos fronto laikais dalyvavau „dainuojančioje revoliucijoje“.
I was involved in the 1980s independence movement and the "singing revolution".
1996 m. man buvo pasiūlyta tapti kultūros ministru – taip ir atsidūriau politikoje.
In 1996 I was invited to be a member of the Latvian government as the Minister of Culture.
Ar kinematografijoje įgyta patirtis padeda Europos Parlamente?
Q. How does your experience of the Cinema help with your work as an MEP?
Politikoje ir kine reikia panašių gebėjimų ir žinių: dramaturgijos, psichologijos, vaidybos, retorikos.
Similar abilities and knowledge are needed in politics and cinema - drama, psychology, acting and rhetoric.
Panašiai vyksta ir politinės diskusijos.
While preparing political speeches certain principles must be respected.
Privalu išklausyti pašnekovą, suvokti pagrindinę mintį, atsakyti atsižvelgiant į situaciją ir diskusijų tikslą.
You have to adapt yourself to the public and choose the right form and manner of communication.
Šie gebėjimai ir taisyklės panašūs kine ir politikoje: reikia įvertinti situaciją, pasirinkti geriausią sprendimą ir suformuluoti atsakymą.
You also have to structure the speech, exactly the same way as when introducing the actors into the process of creating a film.
Esu studijavęs Maskvoje, todėl sugebu suvokti rusų pasaulėžiūrą ir charakterį.
As I have also studied in Moscow, I have the additional advantage of understanding the Russian mentality and character.
Tai padeda bendraujant mūsų tarpparlamentinėms delegacijoms.
That helps me to build relationship with the MPs of the Russian Parliament at the level of Inter-parliamentary delegations.
Režisieriaus ir operatoriaus patirtį panaudojau rengdamas video tyrimą, skirtą geriau suvokti savo rinkėjų lūkesčius.
I have applied my experience as film director and cameraman by doing a video aimed at representing my voter's interests better in the European Parliament.
Pernai sukūriau 20 minučių dokumentinį filmą „Europa kavos tirščiuose“, kurį išplatinau Latvijoje ir pateikiau Europos Parlamento biurams įvairiose ES valstybėse.
Last year I made a 20 minute documentary called “Europe in coffee-grounds” which I distributed in Latvia and among the information offices of the European Parliament in different countries.
Sulaukiau neblogo grįžtamojo ryšio – tyrimas padėjo geriau suprasti latvius ir jų požiūrį į savo šalį ir visą Europą.
I received good feedback and the video research had helped other Europeans to better understand Latvians and their attitude to their country and Europe.
Kokia Europos bei naujųjų ES šalių kino ateitis?
Q. How do you see the future of the European cinema, especially in States that joined in 2004?
Kinematografija – sudėtinė kiekvienos šalies kultūros dalis, ją būtina remti ir aktyvinti.
Cinematography is an integral part of the culture of every country and must be supported and stimulated.
Deja, Europos kino pramonė pralaimi Amerikai.
Unfortunately, the European film industry loses to America.
Nuo pirmosios praėjusio šimtmečio pusės amerikietiškas kinas buvo kuriamas pagal paklausos dėsnius, masiniam vartojimui.
Since the first half of the last century American cinema has been made for broad, mass consumption, respecting the demand of the market.
Europietiškoje tradicijoje remiamos individualių kūrėjų vizijos, tačiau Europos filmai dažnai lieka siaurame rate ir nepasiekia platesnės publikos.
The European tradition is to foster and support individual visions of the artists but European films often remain in a narrow circle of the interested and don’t reach wider public.
Ar manote, jog kinas gali priartinti Europą prie piliečių?
Q. Do you think cinema could help to bring Europe closer to the citizens?
Siekdami suartinti tautas, turime kurti daugiau bendros gamybos filmų – tuomet platinimo teisės leis paskleisti filmus daugelyje šalių.
To bring nations together more co-production films should be made.
Europos filmai neturėtų būti kuriami tik vienos šalies žiūrovams.
European films should be made for a broader range of spectators not only for the representatives of one nation.
Vertėtų sukurti europietišką televizijos kanalą europiniams dokumentiniams filmams, mokomosioms programoms, profesionaliai ir patraukliai pasakojančioms apie ES šalių istoriją, žmones, geografiją, įpročius ir reiškinius.
I think it would be useful to establish a television channel for European documentaries and educational programs which would recount the history of EU countries, people, geography and habits in an interesting and professional way.
Toks televizijos kanalas suartintų Europos tautas ir europiečiams leistų geriau pažinti vienas kitą.
Such a TV channel would certainly bring European nations closer and would help European citizens know each other better.
20071107STO12741 R. Pīks gyvenimo aprašymas LUX kino apdovanojimas: kalbinių ir kultūrinių barjerų griovimas MEDIA programos projektai
20071107STO12741 Rihards Pīks
Klimato kaita: Kinijos vaidmuo
Climate change: why China matters
Kinija: ekonomikos augimas gamtos sąskaita?
China is the world's largest consumer of coal
Artėjant gruodį Balyje vyksiančiai JTO klimato kaitos konferencijai, lapkričio 5-7 d.
As the economy grows apace in China, so does pollution and it looks set to be a global problem.
Pasak iš Kinijos grįžusios delegacijos, ši valstybė turi politinės valios kovoti su klimato kaita, tačiau dar nėra pasiryžusi prisiimti kiekybinių apribojimų.
The delegation concluded that China is politically committed to fighting climate change, but not yet ready to accept quantitative targets.
„Sparčiai ekonomiškai besivystanti Kinija tampa viena didžiausių teršėjų.
"As a fast growing economy China is also rapidly becoming one of the biggest polluters," said Mr Sacconi.
Naujas tarptautinis klimato režimas bus veiksmingas tik tuomet, jei Kinija ir Indija, neturinčios įsipareigojimų dabartinėje Kioto sistemoje, dalyvaus jame“, – po vizito sakė laikinojo EP klimato kaitos komiteto pirmininkas Guido Sacconi, Socialistų frakcijos narys iš Italijos.
"Establishing a new international climate change regime after the expiry of the Kyoto Protocol in 2012 will only be possible if countries like China or India which do not have emission reduction commitments under the current Kyoto Protocol are part of such an agreement."
Pasauliui būtinos Kinijos pastangos
Why China matters
Antroji pasaulyje pagal šiltnamio dujų išmetimą Kinija šioje srityje netrukus pralenks JAV.
In 1990 China's CO2 emissions were around 50% of US (the biggest producer) levels.