natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0364/04
ORAL QUESTION H-0364/04
Vyriausybės valandai 2004 Spalio mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in October 2004
pagal 109 Darbo tvarkos taisyklių straipsnį
pursuant to Rule 109 of the Rules of Procedure
Tema: Rusijos pozicija nepriklausomų valstybių atžvilgiu
Subject: Russia's attitude towards sovereign states
Kokia yra Komisijos pozicija Rusijos Federacijos įstatymo „Dėl papildomų garantijų ir kompensacijų kariškiams...“ (versijos nuo 1993 01 21 d., Nr. 4328-I, 1993 07 21 d., Nr. 5481-I, galutinė versija nuo 2003 12 23 d., Nr. 186-F3) klausimu.
What is the Commission’s position on the Law of the Russian Federation ‘on additional guarantees and compensations for military servicemen ...’ (versions of 21.01.1993, No 4328-I, 21.07.1993, No 5481-I, and, most recently, 23.12.2003, No 186-F3).
Įstatyme vis dar reglamentuojamos visos sąlygos „tarnaujančių“ ES valstybėse Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje, tarsi šios valstybės pakartotinai galėtų būti užgrobtos Rusijos karinių pajėgų.
The Law still lays down rules governing servicemen on active duty in the EU Member States Lithuania, Latvia and Estonia, as if they might be invaded by the Russian Army again.
Baltijos šalyse tarnaujantiems kariškiams užtikrinamas 50 proc. didesnis atlyginimas negu tarnaujantiems Rusijoje, bei numatomos pašalpos Rusijos kareivių šeimoms tuo atveju, jeigu jie žūtų per „ginkluotus konfliktus“.
Russian servicemen posted to the Baltic States are guaranteed salaries 50% higher than those paid to soldiers serving in Russia and their families would be granted compensation were they to be killed ‘in an armed conflict’ in those countries.
Ar Komisija pareikalaus, kad Rusija iš šio įstatymo išbrauktų bent jau ES priklausančias teritorijas?
Will the Commission call on Russia to delete from the Law at least the references to territories forming part of the EU?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0559/04
ORAL QUESTION H-0559/04
Vyriausybės valandai 2005 Sausio mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in January 2005
Tema: Naujosios kaimynystės politika ir Baltarusija
Subject: New Neighbourhood Policy and Belarus
Gruodžio 9 d. pristatydama pirmuosius Europos naujos kaimynystės programos veiksmų planus teigėte, kad Jūsų tikslas - sutelkti draugų žiedą aplink išsiplėtusios ES sienas.
On 9 December, at the time of the adoption of the initial action plans for the new European neighbourhood policy, the Commissioner responsible for external relations and European neighbourhood policy stated that his objective was to create a circle of friends around the enlarged Union's borders.
Iš septynių šalių, kurioms skirti pirmieji veiksmų planai, realią fizinę sausumos sieną su išsiplėtusia ES turi tik Ukraina.
Of the seven countries with which the first action plans were concluded, only Ukraine directly shares terrestrial borders with the enlarged Union.
Tuo tarpu Baltarusija, šalis, su kuria sieną turi net trys naujosios ES narės, jūsų žodžiais tariant, „yra perdaug nedemokratiška, kad būtų įtraukta į šią programą”,
On the other hand, Belarus, which shares borders with three new EU Member States is, according to the Commissioner, not democratic enough to be included in the programme.
Ar Europos Komisija yra numačiusi kokių nors kitų vidinių resursų Baltarusijos problemai spręsti?
Does the Commission plan to implement other internal measures to resolve the Belarus problem?
Ar planuojate atsižvelgti į siūlymus kurti horizontalią ES paramos žmogaus teisėms ir demokratijai programą, transliuoti radijo ir TV laidas iš kaimyninių valstybių?
Does it intend to take account of the proposals to set up a cross-cutting Community assistance programme in the field of human rights and democracy or to broadcast radio or TV programmes from neighbouring countries?
Ar numatote atidaryti ES delegaciją Minske arba paskirti ES atstovą Baltarusijai?
Are there plans to set up an EU delegation in Minsk or to appoint an EU representative to Belarus?
Tai padėtų formuotis pilietinei Baltarusijos visuomenei, siekti demokratinių tikslų, neįsiveliant į veiksmų derinimą su autoritarine vietos valdžia.
These initiatives would contribute to the building-up of civil society in Belarus and to the process of democratisation, without in any way compromising with the country's authoritarian regime.
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0565/04
ORAL QUESTION H-0565/04
Tema: Rusijos vyriausybės tarptautinio verslo sąžiningumo
Subject: The fairness of the Russian government's attitude to international business
Investavimo politikos ir tarptautinio verslo sąžiningumo problema iškilo ne tik kitose šalyse, bet ir dabartinėje Rusijoje, kurioje prezidento Putino vadovaujama vyriausybė vis labiau įsitraukia į šiurkštaus pasipelnymo verslą, šio verslo tikslams pritaikydama savo tvarkomą teismų sistemą.
There is a problem of fairness in Russia's attitude to investment policy and international business, among other thing, in present-day Russia where the government of President Putin is more and more involved in basic business dealings-making and uses its controlled judiciary for that very purpose.
Geriausias tokio netinkamo elgesio pavyzdys yra „Yukos“ kompanijos atvejis, pasibaigęs dirbtinai sukeltu bankrotu, dėl kurio nukentės labai daug darbuotojų ir pajininkų, įskaitant ir ES piliečius ES valstybėje narėje Lietuvoje.
The best example of such wrong behaviour is the 'Yukos' affair which resulted in artificial bankruptcy that will badly affect many employees and shareholders, including EU citizens in the EU Member-State of Lithuania.
Ar Taryba mano, kad tokį akivaizdų nusavinimą, tarsi Spalio revoliucijos populistinio plėšikavimo laikais, galima suderinti su Rusijos naryste PPO?
Does the Council think that such naked expropriation, as it would have been common in the Communist era, may be reconciled with Russia’s membership of the WTO?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0566/04
ORAL QUESTION H-0566/04
Tema: Ukrainos europinių perspektyvų
Subject: Ukraine's European aspirations
Naujas pastarosios Ukrainos istorijos puslapis simbolizuoja pilietinės visuomenės, tvirtai siekiančios sukurti tikrą demokratiją ir teisinę valstybę, gimimą.
The latest page in the most recent history of Ukraine tells us of the birth of civil society, resolutely striving to establish real democracy and the rule of law.
Tai primena Europos Sąjungos 1999–2000 m. pareiškimą „Su Europa susiję Ukrainos siekiai“ ir pastangas „ateityje padėti lengviau užmegzti santykius su EU“ (abu patvirtinti Europos Vadovų Tarybos Bendrojoje strategijoje).
That reminds us that the EU acknowledged ‘Ukraine’s European aspirations’ in 1999-2000, and that it would ‘facilitate Ukraine’s future rapprochement with the EU’ (both accepted as ‘Common Strategy’ by the European Council).
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0078/05
ORAL QUESTION H-0078/05
Vyriausybės valandai 2005 Vasario mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in February 2005
Tema: Sienos su Gruzija stebėjimas
Subject: Monitoring of the Georgian border
Jeigu dėl pastarojo meto Rusijos spaudimo Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) bus visiškai nutraukta šios organizacijos vykdoma Gruzijos ir Rusijos sienos stebėjimo operacija, ir dėl to Rusija atnaujins Gruzijos bauginimą ir šantažą, kaltindama šią, kad ji nesilaiko savo įsipareigojimo tinkamai kontroliuoti visus sienos kirtimo punktus, ar ES svarsto galimybę perimti šią ESBO neginkluotą stebėjimo operaciją pati ar bendradarbiaudama su JTO?
If recent pressure exerted by Russia on the OSCE results in the complete termination of the BMO (Border Monitoring Operation) on the Georgia-Russia border and renewed Russian intimidation of and blackmail against Georgia for allegedly not properly fulfilling its commitment to control all the border crossings, will the EU consider replacing this unarmed monitoring operation carried out by the OSCE and monitor the border either by itself or in cooperation with the UN?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0154/05
ORAL QUESTION H-0154/05
Vyriausybės valandai 2005 Kovo mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in March 2005
Tema: Rytų ir Vakarų energetikos sistemų sujungimas
Subject: Linking of energy systems in western and eastern Europe
Nepaisant pasikeitusios politinės padėties - Baltijos šalių įstojimo į ES - jų energetikos sistema ir toliau lieka Rusijos energetikos sistemos dalimi.
Despite political developments, with the Baltic States' accession to the EU, those countries' energy systems still form part of the Russian energy system.
Alternatyva šiai nepriimtinai padėčiai – transeuropinis projektas "Elektros tiltas tarp Lietuvos ir Lenkijos".
The alternative to this unsatisfactory situation is a project linking the electricity networks between Lithuania and Poland.
Tačiau realiai šiame projekte pozityvių postūmių nematyti.
However, positive initiatives in connection with this project are few and far between.
Ar tai, kad projektas įtrauktas į prioritetinių ES projektų sąrašą, reiškia, jog Komisija suinteresuota, kad konkretūs šio projekto etapai būtų vykdomi laikantis konkrečių terminų?
Does the fact that this project appears on the list of priority EU projects imply that the Commission is looking to complete specific stages of the project within the given schedule?
(Jei taip, ar būtų galima juos pateikti suinteresuotų šalių – Lenkijos ir Baltijos valstybių – visuomenėms?)
(If so, would it be possible to submit the matter to the countries concerned, i.e. Poland and the Baltic States?).
Ar Komisija turi poveikio galimybę tiems vykdytojams, dėl kurių kaltės projektas stringa?
Is it possible for the Commission to intervene with those responsible for the project who are to blame for its lack of progress?
Ar apskritai Europos Komisija suinteresuota tuo, kad buvusio Rytų bloko energetikos sistema būtų sujungta su Vakarų?
Is the Commission examining, more generally, the need to establish a link between the energy systems in the former eastern bloc and western Europe?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0315/05
ORAL QUESTION H-0315/05
Vyriausybės valandai 2005 Gegužės mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in May 2005
Tema: Konfiskuotų Europos Sąjungos piliečių santaupų
Subject: Confiscated savings of citizens of the European Union
Prieš Lietuvai paskelbiant savo nepriklausomybės atkūrimą 1990 m. kovo 11 d., visos Lietuvos žmonių santaupos – apie 5 milijardus rublių – buvo perkeltos iš vietinio Taupomojo banko į tų laikų SSRS Centrinį taupomąjį banką Maskvoje.
Before Lithuania proclaimed her restored independence on 11 March, 1990, all the personal savings of Lithuanian people, some 5 billion roubles, were brought from the local savings bank to the then Central Savings Bank of the USSR in Moscow.
Praėjo 15 metų, o šiems, daugiausia pagyvenusiems, asmenims nebuvo grąžinta nė cento.
Fifteen years passed with not one penny given back to those mainly elderly individuals.
Todėl jie ir jų giminės negalėjo investuoti į jokį smulkų verslą ir taip sukurti naujų darbo vietų bei sumažinti nedarbą šiame Europos Sąjungos krašte.
As a consequence, neither they nor their relatives were able to invest in any small business-creating new jobs and thus help to diminish unemployment in this part of the European Union.
Ar Komisija gali imtis veiksmų prieš Rusiją dėl šių pavogtų lietuvių santaupų rubliais, kurie tada dar nebuvo nuvertėję?
Is the Commission able to take any steps towards Russia about those stolen savings of Lithuanians in pre-inflation roubles?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0428/05
ORAL QUESTION H-0428/05/rev.1
Vyriausybės valandai 2005 Birželio mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in June 2005
Tema: Europos praeities svarba siekiui mūsų dabartį ir ateitį kurti remiantis tiesa, o ne "nuomonėmis".
Subject: Importance of Europe's past in a bid to live in the present and lay the foundations for our future by having recourse to truth, not 'opinions'
Rusijos diplomatai, siekdami tiesos interpretacijų ir „nuomonių“ įvairovės, nuolat propaguoja teiginį, kad spręsti apie Baltijos šalių praeitį, būtent apie tragišką jų likimą sovietų okupacijos metu, reikėtų patikėti istorikams, o piliečiai turėtų dirbti kurdami ateitį.
Russian diplomats constantly repeat the mantra that we should leave to the historians an analysis of the past, especially of the tragic fate of the Baltic States during the Soviet occupation, because we must turn our gaze to the future.
Komisija laikosi šios pozicijos, kuri prieštarauja pastarojo meto Europos Parlamento rezoliucijai, kurioje teigiama, kad „susitaikymas neįmanomas be tiesos ir atminimo“.
Since the Commission endorses this line, thereby seriously contradicting the resolution adopted by the European Parliament on 12 May 2005 on the end of the Second World War which emphasises that 'there cannot be reconciliation without truth and remembrance', what is the Council’s view of truth in the light of our European past?
O kokia yra Tarybos pozicija tiesos apie Europos praeitį svarbos klausimu: ar ji laikosi Parlamento, ar Komisijos požiūrio?
Does it share the Commission's or the European Parliament's point of view?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0433/05
ORAL QUESTION H-0433/05
Tema: Energijos tilto tarp Lietuvos (Baltijos šalių) ir Švedijos
Subject: Lithuania (Baltic States) - Sweden power bridge
Būdama šalimi kandidate, Lietuva sutiko uždaryti Ignalinos atominę elektrinę ir šiuo metu įgyvendina savo įsipareigojimą.
As an applicant country to the EU, Lithuania agreed to close her Ignalina nuclear plant and is now implementing this commitment.
Kokia yra Komisijos pozicija dėl energijos tilto projekto, pagal kurį bus tiesiamas elektros kabelis per Baltijos jūrą iki Švedijos, išlaidų kompensavimo?
What is the Commission's position on compensating for the shortfall in power by building an electricity cable connection with Sweden across the Baltic Sea?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0435/05
ORAL QUESTION H-0435/05
Tema: Dėl Rusijos dalyvavimo Baltijos jūros šalių aplinkosaugos tyrimų koordinavimo programoje ERA-NET BONUS ir papildomų lėšų programai
Subject: Participation by Russia in the ERA-NET BONUS project (coordination of research with a view to protecting the environment of the countries around the Baltic Sea) and the programme aimed at obtaining additional resources
Lisabonos strategijos tarpiniame vertinime numatyta didinti ES konkurencingumą, stiprinant mokslinius tyrimus.
It is planned in the framework of the mid-term review of the Lisbon Strategy to increase the competitiveness of the UE by encouraging scientific research.
7-ojoje Bendrojoje programoje 2007 2013 m. numatyta bendra mokslo strategija.
The seventh framework programme for the period 2007-2013 provides for a common scientific strategy.
Sutarties 169 straipsnis numato, kad bendruose tyrimuose gali dalyvauti šalys narės.
Article 169 of the Treaty establishing the European Community states that the Member States may take part in shared research activities.
Kadangi 7-ojoje Bendrojoje programoje numatytas finansavimas, atliekant tuos tyrimus galėtų dalyvauti ir trečiosios šalys.
Funding is provided for in the abovementioned programme for third countries also to take part in the research.
Taip pat 169 straipsnis numato struktūros sukūrimą programoms įgyvendinti.
Article 169 envisages the creation of specific structures for the execution of these programmes.
Ar ES narės bus pasirengusios skirti papildomų išteklių specialiosios struktūros programų įgyvendinimo sukūrimui?
Will the EU Member States be prepared to allocate additional resources to implementing the programme in the framework of a specialised structure?
Mid-term evaluation Framework Treaty Establishing the European Community, paskelbta 2002 12 24 Dedicated structure
7th Framework Programme for Research, Technological Development and Demonstration (2007-2013).
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0529/05
ORAL QUESTION H-0529/05
Vyriausybės valandai 2005 Liepos mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in July 2005
Tema: Europos Sąjungos finansuojamų regioninių centrų naujosiose ES valstybėse narėse, kurie kontroliuotų ŽIV/AIDS ligos plitimą į ES iš kaimyninių regionų, kūrimo
Subject: Establishment of regional centres, financed by the European Union, in the new Member States with a view to controlling the spread of HIV/AIDS from neighbouring regions into the EU
2004 metais Europos Komisijos Vilniuje rengtoje II-oje atviros Europos AIDS konferencijoje ES valstybių narių sveikatos apsaugos ministrai palaikė idėją steigti regioninį ES AIDS centrą Lietuvoje, kuris galėtų kaupti ir skleisti naujausius mokslo pasiekimus, geriausia ES šalių praktiką, propaguoti ES AIDS politiką ir strategiją.
At the second European AIDS Conference, organised by the European Commission in Vilnius in 2004, the Health Ministers of the EU Member States approved the plan for the establishment of a regional EU-funded AIDS Centre in Lithuania which would be in a position to collate and disseminate the latest scientific findings and the tried-and-tested EU Member State procedures and generally to provide information on the EU's concept and strategy to combat AIDS.
Lietuva, specialistų nuomone, yra tinkama ES valstybė narė šio centro steigimui dėl keleto priežasčių: sėkmingai įgyvendinamos valstybinės ŽIV/AIDS prevencijos ir kontrolės programos, Lietuva nuolat puoselėja santykius su Kaliningrado sritimi ir Baltarusija ŽIV/AIDS kontrolės srityje.
On several grounds, experts consider that Lithuania would be the ideal location for a centre of that nature: national programmes to prevent and to stop the spread of AIDS are being successfully implemented, and Lithuania maintains permanent contacts with the Kaliningrad region and Belarus with regard to the controlling of HIV/AIDS.
Ar nebūtų vertinga kurti tam tikrus Europos Sąjungos finansuojamus regioninius centrus naujosiose ES valstybėse narėse, tarp jų ir Lietuvoje, kurie kontroliuotų ŽIV/AIDS ligos plitimą į ES iš kaimyninių regionų (Lietuvos atveju iš Kaliningrado srities, Baltarusijos)?
Would it not be sensible for the European Union to establish some of the regional centres which it finances in the new Member States of the EU, including Lithuania, with a view to controlling the spread of AIDS into the EU from neighbouring regions (in the case of Lithuania, from the Kaliningrad region and Belarus)?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0533/05
ORAL QUESTION H-0533/05
Tema: Estijos, Lietuvos ir Slovėnijos įstojimo į euro zoną nuo 2007 m.
Subject: Access of Estonia, Lithuania and Slovenia to the eurozone in 2007
Kitais metais bus svarstomas klausimas dėl Estijos, Lietuvos ir Slovėnijos įstojimo į euro zoną nuo 2007 m.
Next year consideration will be given to whether Estonia, Lithuania and Slovenia can join the eurozone in 2007.
Tam šalis turi tenkinti 3 Mastrichto kriterijus.
In order to do so, individual countries must meet the three Maastricht criteria.
Vienas iš jų - infliacija neturi viršyti trijų mažiausios infliacijos šalių vidurkio + 1,5%.
One of these criteria states that the inflation rate must be no more than 1.5% higher than the average for the three countries with the lowest inflation.
Jeigu tuo metu, kai bus svarstomas šis klausimas, bus nedidelė neatitiktis, ar tai gali realiai sutrukdyti įstoti į euro zoną?
Would access to the eurozone indeed be impossible in the event of a slight deviation from this figure at the time of assessment?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0612/05
ORAL QUESTION H-0612/05
Vyriausybės valandai 2005 Rugsėjo I mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in September I 2005
Tema: Ar ketinama imtis papildomų veiksmų vieningos Europos idėjai propaguoti ir ES iš tiesų nuveiktiems darbams pristatyti ES valstybių piliečiams?
Subject: New measures to project the idea of a united Europe and tell citizens of the Member States about the EU's practical achievements
Po referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose žiniasklaidoje bei visuomenėje vis garsiau kalbama ir diskutuojama apie "Europos demokratijos krizę", "Europos biurokratų atitolimą nuo piliečių" ir "nežinojimą, kas vyksta realiame gyvenime".
Following the referendums in France and the Netherlands, the media and society as a whole are engaging in ever more frequent discussions about ‘the democratic crisis in Europe’, ‘the distance between the bureaucrats and the citizens’ and the fact that ‘people’s real lives are being ignored’.
Daugiausia tai populistiniai šūkiai, mėginimai susikrauti politinį kapitalą pasinaudojant euroskepticizmo banga.
For the most part these are populist slogans that seek to use the wave of Euroscepticism for political gain.
Tuo labiau, kad neretai ES valstybių narių vyriausybės palankiai vertinamus darbus (net ir tuos, kuriuos atlikti paskatino Komisija) skelbia kaip savo nuopelną, o nepalankiai vertinamus, nepopuliarius ir nevykusius sprendimus peradresuoja "Briuselio biurokratams".
This is a sign that calls for decisive action, especially as the governments of EU Member States are often keen to take the credit for positive initiatives (including those backed by the Commission), while they blame ‘Brussels bureaucrats’ for negative, unpopular or unsuccessful decisions.
Kokia EK ir Jūsų, kaip Komisijos narės, pozicija ir kaip numatote spręsti šį klausimą?
What is the Commission’s position, and what plans does it have to address the matter?
Ar ketinama imtis papildomų veiksmų vieningos Europos idėjai propaguoti ir ES iš tiesų nuveiktiems darbams pristatyti ES valstybių piliečiams?
Are there plans for new measures to be taken to project the idea of a united Europe and provide information on the EU’s practical achievements?
Kaip šioje srityje koordinuosite veiksmus su ES šalių vyriausybėmis?
How is the Commission going to coordinate its actions in this field with the governments of the EU Member States?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0731/05
ORAL QUESTION H-0731/05
Vyriausybės valandai 2005 Rugsėjo II mėnesio sesijoje
for Question Time at the part-session in September II 2005
Tema: Finansinės integracijos stebėsenos 2005 m.
Subject: Financial Integration Monitor 2005
Viena šio pranešimo dalis yra skirta įvertinti dabartinę naujųjų ES valstybių narių integracijos padėtį aptariant pagrindinius finansinius segmentus.
A section of this report is devoted to assessing the current state of integration of the new Member States within the EU, covering the main financial segments.
Tačiau analizė grindžiama daugiausia 2003 m. duomenimis.
However, the analysis is based mainly on data from 2003.
Turint mintyje sparčią finansinių rinkų plėtrą (20–30%) naujosiose valstybėse narėse, ši analizė yra pasenusi.
Considering the rapid expansion (by 20-30 %) of the financial markets in the new Member States, this analysis is out of date.
Ar manote, kad Komisija yra pajėgi laiku priimti sprendimus dėl finansinių paslaugų politikos, ir kokiomis priemonėmis būtų galima užtikrinti, kad analizėje būtų atsižvelgiama į finansinių rinkų raidą?
Do you think that the Commission is able to make timely financial services policy decisions, and what could be done to keep analysis in line with developments on the financial markets?
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0741/05
ORAL QUESTION H-0741/05
„N + 2” taisyklės problemai, mano nuomone, buvo skirta per mažai dėmesio atnaujintose ES regioninės politikos gairėse.
Too little attention was paid to the 'N+2' rule when the EU regional policy criteria were last revised.
Sanglaudos fondo finansuojami projektai privalo būti didesnės kaip 10 mln. eurų vertės.
The projects financed from the Cohesion Fund must cost more than EUR 10 million.
Mažoms šalims tokie projektai yra labai stambūs.
Small countries find it difficult to get such projects off the ground.
Norint tokius projektus paruošti ir realizuoti, reikalinga net keleto šalies administracinių vienetų kooperacija, o tai apsunkina tokių projektų administravimą bei paramos lėšų įsisavinimą.
The preparation and implementation of such large-scale projects require cooperation between the administrations of several countries, and that complicates project management and the use of the financial resources allocated.
Čia vėl susiduriame su „n+2” taisykle.
And that also infringes the 'N+2 rule' again.
KLAUSIMAS ŽODŽIU H-0760/05
ORAL QUESTION H-0760/05
Tema: Paramos Kaliningradui perspektyvos
Subject: Aid projects relating to the Kaliningrad enclave