natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europos Parlamento rezoliucija dėl Gvatemalos
European Parliament resolution on Guatemala
Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių Etiopijoje
European Parliament resolution on the human rights situation in Ethiopia
Žemės ūkis atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose *
Agriculture in the outermost regions of the Union *
Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Europos Sąjungos regionams (KOM(2004)0687 – C6-0201/2004 – 2004/0247(CNS))
European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council regulation laying down specific measures for agriculture in the outermost regions of the Union (COM(2004)0687 – C6-0201/2004 – 2004/0247(CNS))
Kompensacijos už gyvų galvijų eksportą į trečiąsias šalis
Export refunds for live cattle to third countries
Europos Parlamento pareiškimas dėl kompensacijų už gyvų galvijų eksportą į trečiąsias šalis
Declaration of the European Parliament on export refunds for live cattle to third countries
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansinio instrumento aplinkosaugai (LIFE+)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE +)
dėl tekstilės ir drabužių sektoriaus būklės po 2005 m.
on textiles and clothing after 2005
Nuomonės pranešėjas:
Draftsman for opinion:
Joan Calabuig Rull, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
Joan Calabuig Rull, Committee on Industry, Research and Energy
EP Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnis
Rule 47
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Europos Sąjungos regionams
on the proposal for a Council regulation laying down specific measures for agriculture in the outermost regions of the Union
Europolo darbuotojams mokami baziniai atlyginimai ir išmokos
Basic salaries and allowances for Europol staff
dėl Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą, patikslinantį Europolo darbuotojams mokamus bazinius atlyginimus ir išmokas
on the initiative by the Grand Duchy of Luxembourg with a view to adopting a Council decision adjusting the basic salaries and allowances applicable to Europol staff
Galutinis balsavimas
Final vote
17:30 [arba pasibaigus diskusijoms] Balsavimai
17:30 [or at the end of the preceding debates] Votes
Nuomonės referentai (8 x 2')
Draftsmen (8 x 2')
Pirmadienis 4 liepos, 20:00
Monday 4 july, 20:00
Trečiadienis 6 liepos, 13:00
Wednesday 6 july, 13:00
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT TA 20050707 ITEMS DOC XML V0//EN
Pranešimas Sophia in 't Veld A6-0226/2005
Report: Sophia in 't Veld A6-0226/2005
ES ir Kanados susitarimas dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API / PNR)
EC- Canada Agreement on passenger data
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Pasiūlymai dėl rezoliucijų
B6-411/2005 , B6-413/2005 , B6-420/2005 , B6-424/2005 , B6-426/2005 , B6-428/2005 Motions for resolutions
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Pasiūlymai dėl rezoliucijų
B6-0395/2005 , B6-0397/2005 , B6-0401/2005 , B6-0404/2005 , B6-0408/2005 , B6-0409/2005 Motions for resolutions
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Pasiūlymai dėl rezoliucijų
B6-0394/2005 , B6-0396/2005 , B6-0399/2005 , B6-0400/2005 , B6-0405/2005 Motions for resolutions
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Pranešimas Gabriele Zimmer A6-0183/2005
B6-0414/2005 , B6-0423/2005 , B6-0425/2005 , B6-0427/2005 , B6-0429/2005 , B6-0440/2005 Report: Gabriele Zimmer A6-0183/2005
Bendrijos veiksmų plano dėl su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimas, miškų išteklių valdymas ir prekyba mediena (FLEGT)
Forest Law Enforcement, Governance and Trade
B6-0412/2005 Pranešimas Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0412/2005 Report: Piia-Noora Kauppi A6-0180/2005
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Tekstai, dėl kurių diskusijos baigtos ( tvarka pateikiama 2 lape )
B6-0443/2005 , B6-0445/2005 , B6-0446/2005 , B6-0447/2005 , B6-0448/2005 Texts on which debate is closed ( order shown on page 2 )
Konstitucija Europai – dabartinė situacija
A Constitution for Europe – state of play
Čia pateikiama apžvalga.
Here is the state of play.
Tam kad įsigaliotų, ją turi ratifikuoti dvidešimt penkios Europos Sąjungai priklausančios šalys.
In order to enter into force it must be ratified by the 25 Member States that make up the European Union.
Kiekviena valstybė sutartį ratifikuoja remdamasi sava tvarka: arba parlamentiniu būdu, arba referendumu, arba abiem būdais.
Each State ratifies the treaty according to its own rules: either by the parliamentary method or by referendum, or by both.
Kas sako „Taip“, kas „Ne“, kas laukia
Who has said 'yes', who has said 'no' and who is waiting
Šiandien Konstituciją Europai ratifikavo jau trylika valstybių: Liuksemburgas ir Ispanija – referendumu, kitos šalys (Vokietija, Austrija, Kipras, Graikija, Vengrija, Italija, Latvija, Lietuva, Malta, Slovėnija ir Slovakija) – parlamentiniu būdu.
To date 13 countries have already ratified the European Constitution: Luxembourg and Spain by referendum and the other countries (Germany, Austria, Cyprus, Greece, Hungary, Italy, Latvia, Lithuania, Malta, Slovenia and Slovakia) by the parliamentary method.
Belgijoje sutartis tvirtinama sudėtinga parlamentine procedūra, kuri jau greitai bus užbaigta.
In Belgium approval of the Treaty takes place by means of a complex parliamentary procedure which will soon be completed.
Švedija nusprendė balsuoti parlamente ir Suomija rengiasi daryti taip pat.
Sweden has decided to postpone the vote in Parliament and Finland is getting ready to do so.
Danijoje referendumas atidėtas, o Lenkija, kuri buvo linkusi rengti referendumą, vis dar svarsto, kokią procedūrą pasirinkti.
Denmark has postponed its referendum and Poland, which was also leaning towards a referendum, is still considering which procedure to follow.
Portugalija ir Čekijos Respublika taip pat nusprendė palaukti prieš konsultuodamosi su visuomene.
Portugal and the Czech Republic also thought it preferable to wait before organising an indicative referendum.
Referendumus vėlesniam laikui taip pat atidėjo Airija ir Jungtinė Karalystė – dvi šalys, kuriose turėjo vykti referendumas ir parlamentinė procedūra.
Referendums have also been postponed in Ireland and the United Kingdom, two countries in which a referendum was to accompany the parliamentary procedure.
Estija dar nepriėmė aiškaus sprendimo.
Estonia has yet to opt definitively for one solution or the other.
Šiaip ar taip, šioje šalyje ratifikavimo būdas priklausys nuo teismo sprendimo.
In that country, however, the method of ratification will be decided in court.
Gavę skundą, teisėjai turi nuspręsti dėl Europos sutarties ir Estijos konstitucijos atitikties.
Following a complaint, the judges must rule on compliance of the European Treaty with the Estonian Constitution.
Jei tokia atitiktis bus patvirtinta, Estijos parlamentas galės priimti sprendimą dėl Konstitucijos, prieš tai organizavęs viešą svarstymą.
If they rule in favour, the Estonian Parliament can then take a decision regarding the Constitution after organising a public debate.
Priešingu atveju galimas tik referendumo būdas.
If not, a referendum is the only possible route.
Iš 25 valstybių narių dvi atmetė Konstituciją.
Two of the 25 Member States, France and the Netherlands, have rejected the Constitution.
Tai Prancūzija ir Nyderlandai.
They both did so by means of a referendum and while legally the Dutch 'Nee' is only of consultative value, it is nevertheless politically valid.
Abi tai padarė referendumo būdu, ir netgi jei Nyderlandų „Ne“ teisiniu požiūriu yra tik patariamosios reikšmės, politiškai jis lieka galioti.
In the countries which have opted for a referendum, the 'Yes' and 'No' camps are clearly defined.
Referendumą pasirinkusiose šalyse „Ne“ ir „Taip“ pozicijos pasiskirstė aiškiai: olandai Konstituciją atmetė 61,7 proc., o prancūzai – 54,8 proc. balsų.
The Dutch rejected the Constitution by 61.7% of the votes and the French by 54.8%.
Abiem atvejais balsavime dalyvavo daug žmonių (atitinkamai 63 ir 70 proc.).
Turnout was high in both cases (63 and 70% respectively).
Pirmieji balsavę ispanai, priešingai, masiškai palaikė naują Konstitucijos sutartį (76,7 proc.), taip pat ir Liuksemburgo gyventojai, kurių 56,52 proc. pasakė „Taip“.
On the other hand, the Spanish, the first to vote, gave the new Constitutional Treaty their overwhelming support (76.7%), as did the citizens of Luxembourg, 56.52% of whom said 'Yes'.
Svarbus aspektas – Liuksemburgo Didžiosios Kunigaikštystės piliečiai balsavo po referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose vyraujant bendros krizės nuotaikoms.
An important point: the citizens of the Grand Duchy voted after the French and Dutch referendums had taken place, in an atmosphere of general crisis.
O jeigu Konstitucija žlugtų?
What if the Constitution is dead?
Dviejų Europos Bendrijos įkūrėjų Prancūzijos ir Nyderlandų neigiamas balsavimas užgožė Ispanijos „Taip“.
The 'no' vote in France and the Netherlands, two founding countries of the European Community, eclipsed Spain’s 'Yes'.
Daugelis Konstitucijos sutarčiai paskelbė mirties nuosprendį.
Many people then believed that the Constitutional Treaty was dead.
Liuksemburgo ministras pirmininkas Jeanas-Claude'as Junckeris pamėgino ištaisyti padėtį po teigiamo balsavimo savo šalyje paskelbdamas, kad „Konstitucija nežlugo“.
The Prime Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker, was determined to fight back, declaring, after the 'yes' vote in his country, that ‘the Constitution is not dead’.
Tai ne pirmas kartas Europos kūrimo istorijoje, kai Europos sutartis yra atmetama referendumu.
This is not the first time in the history of the construction of Europe that a European Treaty has been rejected in a referendum.
1992 m. danai pasakė „Ne“ Mastrichto sutarčiai, kuria buvo paskelbtas bendros valiutos projektas.
In 1992 the Danes said 'No' to the Treaty of Maastricht, which launched the single currency project.
2001 m. airiai pasakė „Ne“ Nicos sutarčiai dėl ES institucijų reformos prieš Europos išplėtimą.
In 2001 it was the Irish who said 'No' to the Treaty of Nice on the reform of the EU institutions prior to the future enlargement of Europe.
Į sutartis buvo įtraukti punktai šioms dviem šalims, o atlikus keletą tekstų pataisymų, antrojo referendumo rezultatas buvo „Taip“.
These two countries had concerns regarding particular points in the Treaties and after some improvements to the texts the 'Yes' votes carried the day at the end of a second referendum.
Kita vertus, Prancūzijos nacionalinės asamblėjos atsisakymas ratifikuoti Europos gynybos bendrijos sutartį 1954 m. sudavė lemiamą smūgį šiam politiniam projektui.
On the other hand, the refusal of the French National Assembly to ratify the Treaty establishing the European Defence Community in 1954 dealt a fatal blow to that political project.
Koks bus Konstitucijos likimas?
What fate awaits the Constitution?
Prie jos pridėta deklaracija skelbia, kad „ jei praėjus dvejiems metams po sutarties (...) keturi penktadaliai valstybių narių yra ją ratifikavę, o viena ar daugiau valstybių narių yra susidūrusios su sunkumais ją ratifikuojant, šis klausimas perduodamas svarstyti Europos Vadovų Tarybai.“
A declaration annexed to it stipulates that ‘ if, two years after the signature of the treaty (…), four fifths of the Member States have ratified it and one or more Member States have encountered difficulties in proceeding with ratification, the matter shall be referred to the European Council.’
Konstitucijoje daugiau apie tai nieko nesakoma.
The Constitution says nothing more on the subject.
Po neigiamų Prancūzijos ir Nyderlandų verdiktų, šis teiginys yra skirtingai interpretuojamas.
Following the 'no' votes of France and the Netherlands, this declaration has given rise to differing interpretations.
Nusprendę pasilikti „laiko pamąstyti“, dvidešimt penkių valstybių vyriausybių vadovai nutarė tašką šiam ratifikavimo procesui padėti pirmą 2006 m. pusmetį.
After deciding to grant themselves ‘a period of reflection’, the Heads of State and Government of the Twenty-Five agreed to take stock of the ratification process in the first half of 2006.
Viena aišku: kol neįsigaliojo Konstitucijos sutartis, įstatymus diktuoja Nicos sutartis.
One thing is certain: until the Constitutional Treaty comes into force, the Treaty of Nice holds sway.
Kad taip įvyktų, sutartį turi ratifikuoti dar mažiausiai septynios šalys.
At least seven countries must ratify the Treaty for this scenario to be on the agenda.
Konstitucijoje nenumatomas atvejis, jeigu ratifikavimų skaičius būtų mažesnis.
The Constitution makes no special provisions should there be fewer ratifications.
Kadangi Konstitucijos sutartis dar neįsigaliojo, lieka galioti Nicos sutartis.
Until the Constitutional Treaty enters into force, the Treaty of Nice will remain valid.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//EN
Naujasis Europos Parlamento tinklalapis pirmiausia yra skirtas Europos Sąjungos piliečiams.
The European Parliament’s new website is aimed primarily at the citizens of the European Union.
Europos Parlamento pirmininko pareigas nuo 2004 m. liepos mėnesio einantis Josep BORRELL FONTELLES šiame pokalbyje pristato naujo institucijos tinklalapio filosofiją, informacijos sutvarkymo modelį bei darbo grupių įdiegtas redakcines naujoves.
In this interview, Josep Borrell Fontelles, President of the European Parliament since July 2004, describes the philosophy behind Parliament’s new website, its layout and the editorial revolutions introduced by his teams.
„Paskatinti domėjimąsi Europa“
‘Encouraging an interest in Europe’
Kokia naujojo tinklalapio esmė?
How would you describe the spirit of the new site?
Europa iš esmės yra labai plati ir kompleksiška tema.
By nature, Europe is a vast and extremely complex subject.
Tačiau tai nereiškia, kad neįmanoma padėti suprasti Europos, jos mechanizmų ir jos iššūkių.
However, this does not mean that it is impossible to help people to understand Europe, its workings and its issues.
Visi galėjo stebėti, kokias plačias diskusijas valstybėse narėse sukėlė Konstitucijos projektas.
Everyone could see the scale of the debates surrounding the draft constitution in the Member States.
Tai parodė, kad žmonės domisi Europa, kad nori ją suprasti.
This demonstrated that people are interested in Europe and want to understand it.
Kadangi Europos Parlamentas atstovauja Europos piliečiams, jo pareiga – skatinti šį siekį pažinti Europą, sudarant galimybę susipažinti su visomis jo pareikštomis pozicijomis.
Since it represents Europe’s citizens, the European Parliament has a duty to encourage this interest in Europe by providing access to all the views expressed within it.
Pirmasis etapas buvo įgyvendintas įdiegus dabartinį tinklalapį, kuriame buvo galima susipažinti su dokumentų visuma.
The first stage has already been completed with the current site, on which it is possible to consult all Parliament’s documents.
Tai buvo įmanoma, tačiau ne visada paprasta, ypač asmenims, mažai išmanantiems techninius terminus ar mūsų procedūrų organizavimo tvarką bei funkcionavimą.
However, although this is possible, it is not always easy, particularly for people who are unfamiliar with the technical vocabulary or with how our procedures are organised and how they operate.
Naujoji tinklalapio struktūra atsako į 5 klausimus
The site is structured around the answers to 5 questions
Kaip naujajame tinklalapyje vykdoma ši pareiga padėti?
How does the new site fulfil this duty to provide guidance?
Ši pareiga vykdoma dviem būdais: pirma, panaudojant struktūrą, modelį, antra – panaudojant redakcinę liniją.
It does so in two complementary ways: firstly by means of its structure, its layout, and secondly by the editorial line taken.
Tinklalapį sudaro dvi dalys.
The site is divided into two areas.
Pirmoje pateikiamos penkios didelės sritys arba skyriai, kurių kiekvienas atsako į paprastą klausimą.
The first includes five main sections or headings, each of which answers a simple question.
„Kas vyksta Europos Parlamente?“ – tai sritis Aktualijos .
‘What happens at the European Parliament?’
Čia ne tik galima sužinoti kasdienes Parlamento aktualijas, bet ir suprasti, kaip mūsų institucija sąveikauja su šiuolaikiniu pasauliu.
This is the News section, which allows citizens not only to access up-to-date EP news every day, but also, in particular, to discover the extent to which our Institution interacts with the contemporary world.
Mes nesame izoliuotas pastatas, esantis kalno viršūnėje, mes esame institucija, nuolat kontaktuojanti su Europos Sąjungos piliečių kasdienybe, ir mes tikimės tai tinkamai pateikti tinklalapyje.
We are not an ivory tower on a mountain peak; we are an institution that is permanently in touch with the daily lives of EU citizens and we intend to convey this through the new site.
Atsakymas į antrą klausimą „Kas tai yra Europos Parlamentas?“ pateikiamas srityje Parlamentas, aprašant jo vaidmenį, jo galias ir struktūrą.
The second question, ‘What is the European Parliament?’ , is answered in the Parliament section, which describes its role, powers and organisation.
Čia taip pat pateikiama piliečiams siūlomų paslaugų visuma, pavyzdžiui, pareiškimai arba piliečių korespondencija, nepamirštant ir mūsų trisdešimt vieno informacijos biuro adresų.
It also sets out all the services offered to citizens, such as Petitions and Correspondence with Citizens, and gives the addresses of our 31 information offices.
Trečioji sritis Jūsų Parlamento nariai skirta Parlamento veikėjams: „Kas jie yra?“ .
The third section, Members of the European Parliament , is given over to the players in the EP: ‘who are they?’
Tinklalapio lankytojas labai paprastai suranda tiek savo šalies narį, tiek visus kitus iš 732 narių.
It is very easy for visitors to the site to access information on their country’s MEPs or indeed any of the 732 Members of Parliament.
Jis gali rasti nario anketą, kurioje pateikiamas jo gyvenimo aprašymas, institucijoje einamos pareigos, taip pat įvairius Parlamento nario dokumentus, parodančius jo darbo esmę: Parlamento pranešimus, posėdžių metu užduotus klausimus, pakeitimus ir t. t.
They can consult a member’s file, which gives details of his or her career and parliamentary offices, as well as accessing the various documents which embody the very nature of an MEP’s work: parliamentary reports, parliamentary questions, amendments, etc.
Reikia pasakyti, kad Europos Parlamento narys labai daug dirba.
People must understand that MEPs work extremely hard.
Kartais juokiamasi iš mūsų priimamų dokumentų ir teisės aktų dydžio, tačiau žinokite: jie nepasirašo patys!
We are teased sometimes about the volume of documents and texts that we produce: well, bear in mind that these documents do not write themselves!
Jie yra diskusijų, pavyzdžiui, Parlamento komitetuose, apmąstymų ir keitimosi nuomonėmis rezultatas.
They are the outcome of discussions, in parliamentary committees, for example, and of reflection and exchanges.
Jie yra keičiami ir perdirbami siekiant, kad tenkintų, jei ir ne visus, tai bent jau daugumą.
They are amended and reworked in order to satisfy, if not everyone, then at least the majority.
Tai ir yra demokratija.
This is what is known as democracy.
Šiuos dokumentus galima rasti srityje Veikla , kuri atsako į pagrindinį klausimą: „Ką veikia Europos Parlamentas?“ .
These documents are found in the section entitled Activities , which answers the big question: ‘What does the European Parliament do?’
Taigi spustelėkite ir pamatysite!
Well, click and see for yourself!
Visi dokumentai pateikiami pagal įstaigas, esmę, datą, taip pat per tris paskutines kadencijas, tai yra per pastaruosius penkiolika metų priimti dokumentai.
You can search for documents by institution, type or date and for the last three parliamentary terms, i.e. the last 15 years.
Galiausiai srityje EP tiesiogiai transliuojant Europos Parlamente vykstančius įvykius atsakoma į klausimą „Kaip pamatyti, kas vyksta Parlamente?“ .
Finally, the section EP Live answers the question ‘How can we see what goes on in Parliament?’ by broadcasting events taking place in the European Parliament using the webstreaming technique.
Tiesioginė transliacija jau ilgus metus yra pateikiama tinklalapyje ir suteikia galimybę stebėti plenarinės sesijos svarstymus.
The ‘S é ance en Direct’ service, which has been available for several years, makes it possible to follow the debates in plenary.
Labai greitai padidinsime tiesioginių transliacijų apie EP skaičių, pasiūlysime stebėti svarbius klausymus, kaip tai buvo daroma paskirtų Komisijos narių klausymo metu, taip pat komitetų svarstymus, spaudos konferencijas.
Very soon EP Live will also be broadcasting important hearings such as the confirmation hearings of nominee Commissioners, which have already been broadcast live in the past, as well as committee debates and press conferences.
Atsižvelgti į skirtingus tinklalapio lankytojus.
Taking account of the various types of visitor to the site
Ir koks yra redakcinis atsakymas?
What is the editorial response?
Pirmasis redakcinis atsakymas yra atsižvelgti į skirtingus tinklalapio lankytojus.
The editorial response is firstly to take account of the different types of visitor to the site.
Kad būtų paprasčiau, viena vertus, yra piliečiai, plačioji visuomenė, kuriai siekiame pateikti naujausią, aiškią ir suprantamą informaciją.
To put it simply, we have, on the one hand, citizens, the wider public to whom we would like to give up-to-date, clear and comprehensible information.
Jiems tinklalapis yra nuolatinis svarbios ir patikimos informacijos šaltinis.
For these visitors, the site is intended to be a permanent source of relevant and reliable information.
Kita vertus, mūsų tinklalapis yra priemonė visiems tiems, kurie dirba su Europos problematika: pareigūnai, specialieji žurnalistai, lobistai ir t. t.
On the other hand, our site is also intended to be a valuable tool for those working on European issues: officials, specialised journalists, lobbyists, etc.
Jūs gerai suprantate, kad šios dvi lankytojų grupės turi skirtingus poreikius.
As you will understand, these two types of visitor to the site do not have the same expectations.
Todėl kiekviena iš penkių tinklalapio sričių yra padalyta į tris zonas.
That is why each of the five sections on the site is divided into three areas.
Tai yra antroji tinklalapio dalis.
This is the site’s second division.
Pirmąja kreipiamasi į piliečius jų kalba ir jų terminija, tai yra tiesiausiu keliu.
The first area addresses citizens in their mother tongue and the type of language they are used to, i.e. as directly as possible.
Antrosios turinys yra labiau techninis ir išsamesnis.
The second provides content which is more technical and exhaustive.
Paskutinė zona yra kiekvienos srities archyvas.
The last area contains the archives for each section.
Pavyzdžiui, „Jūsų Parlamento nariai“ archyve yra pateikiami visi nuo 1979 m. į Parlamentą išrinkti nariai.
For example, the archives for ‘Members of the European Parliament’ bring together information on all MEPs elected to Parliament since 1979.
Tikslas – padaryti taip, kad plačioji visuomenė tiesiog spustelėdama galėtų pereiti nuo savo kalba ir terminija pateikto turinio į labiau techninį turinį, kuriam bus stengiamasi suteikti kuo mažiau slaptažodžių.
The objective is to allow the wider public, by means of a simple click, to move from content in their mother tongue and everyday language to content which is more technical and for which a minimum number of key terms will be explained.
Tai nereiškia, kad plenarinės sesijos metu priimtas pranešimas bus pateiktas tinklalapyje, jei nebus pasirūpinta jo išaiškinimu.
There is no point in putting a report adopted in plenary online if no effort is made to explain it.
Kokie yra jo tikslai, kokios buvo diskusijos, problemos, politinės pozicijos?
What are the issues involved, the problems, the political positions?