natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaip Komisija užtikrins, kad bananų sektoriaus papildomųjų priemonių programai ir programai POSEI numatytų lėšų pakaktų siekiant padėti AKR ir Europos bananų augintojams prisitaikyti ir prisiderinti prie pasikeitusio ES importo režimo pasekmių?
How will the Commission ensure that both the BAM and the POSEI envelopes will be sufficient to help ACP and EU banana producers adjust and adapt to the effects of changes to the EU’s import regime?
Ar Komisija gali užtikrinti, kad bananų sektoriaus papildomųjų priemonių programos vertinimas bus atliktas likus aštuoniolikai mėnesių iki programos pabaigos?
Will the Commission ensure that an assessment of the BAM will be carried out 18 months before the programme expires?
Kaip Komisija planuoja užtikrinti, kad Ekvadorui būtų taikomi tokie patys muitų tarifai, kaip ir jo pagrindiniams konkurentams?
How does the Commission envisage granting Ecuador the same tariffs as its main competitors?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000014/2011
Question for oral answer O-000014/2011
PPE frakcijos vardu Tema: ES Dunojaus regiono strategija
on behalf of the PPE Group Subject: EU Strategy for the Danube Region
Dunojaus regionas apima 14 šalių, įskaitant aštuonias ES valstybes nares, ir vienija maždaug 115 milijonų žmonių.
The Danube region encompasses parts of 14 countries, including eight EU Member States, and links some 115 million people.
Kadangi dauguma regiono problemų yra glaudžiai tarpusavyje susiję, koordinuojamas bendradarbiavimas makroregiono lygmeniu yra itin svarbus, kad būtų veiksmingiausiai panaudotas didžiulis regiono vystymosi potencialas.
Given that most of the challenges it faces are closely interconnected, coordinated cooperation within a macroregion structure is of the utmost importance, in order to ensure the most efficient use of its huge development potential.
Kaip, Komisijos nuomone, ES strategija dėl Dunojaus regiono prisidės prie tvaraus vystymosi atnaujinimo šalyse, aktyviai dalyvaujančiose įgyvendinant minėtą strategiją?
In the Commission’s view, how will the strategy contribute to the re-launch of sustainable development in the countries actively participating in it?
Aplinkos ištekliai neturi sienų ir jie svarbūs ne tik atskiroms valstybėms.
Environmental resources know no borders and their importance extends beyond the interests of single states.
Tam, kad Dunojaus regionas būtų tinkamas gyventi ir tvarus ir kad būtų užtikrintas pažangus augimas, būtina užtikrinti biologinės įvairovės apsaugą, vandens kokybės atkūrimą ir apsaugą, rizikos aplinkai valdymą.
Indispensable factors in creating a liveable, sustainable Danube region and ensuring smart growth there are the protection of biodiversity, the restoration and preservation of water quality, and environmental risk management.
Be pastarųjų pažangus augimas šiame regione negali būti užtikrintas.
Without them, smart growth in the region cannot be ensured.
Ar Komisija gali smulkiai išdėstyti, kas Dunojaus strategijoje numatyta šiuo klausimu?
Can the Commission detail what the Danube Strategy has to offer in this respect?
Naudojant neišleistas lėšas (pvz., Sanglaudos fondo lėšas nacionaliniuose paketuose) būtų labai prisidedama prie šios strategijos įgyvendinimo ir užtikrinama pridėtinė jos vertė, nes dalyvaujančios šalys galėtų bendrai naudotis šio finansavimo, grindžiamo jau esamais ištekliais, galimybėmis.
Making use of unspent funding (e.g. from the Cohesion Fund, within the national envelopes) would significantly support, and add value to, the strategy’s realisation, as all the participating countries could jointly exploit this funding potential based on already existing resources.
Ką Komisija mano apie galimybę nepanaudotas ES lėšas panaudoti Europos Sąjungos strategijai dėl Dunojaus regiono?
What is the Commission’s approach to the possibility of transferring into the EUSDR EU funding that has not been taken up?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000015/2011
Question for oral answer O-000015/2011
2011 m. sausio 21 d.
On 21 January 2011 the Grand Chamber of the European Court of Human Rights (ECtHR) rendered its long-awaited judgment in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece (application no.
Šiame sprendime EŽTT, be kita ko, nurodė, kad asmenų išsiuntimas į Graikiją (pagal reglamentą „Dublinas II“) aiškiai prieštarauja Europos žmogaus teisių konvencijai, atsižvelgiant į prieglobsčio suteikimo procedūros trūkumus Graikijoje.
In its ruling the ECtHR found, inter alia, that expulsions to Greece (within the 'Dublin II' Regulation) constitute a manifest breach of the ECHR due to deficiencies of the asylum procedure in Greece.
Pagal Teismo sprendimą valstybė narė (šiuo atveju – Belgija), perduodama prieglobsčio prašytojus, kad jiems būtų taikoma Graikijos prieglobsčio suteikimo procedūra, pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją (be kita ko, jos 3 ir 13 straipsnius).
According to the Court's ruling, a Member State, in casu Belgium, violates (inter alia Articles 3 and 13 of) the ECHR if it exposes asylum seekers to an asylum procedure in Greece.
Atsižvelgiant į tai:
With regard to the aforementioned:
– ar Taryba, atsižvelgdama į (teisinį) ES įsipareigojimą prisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir į visų ES institucijų darbą vykstant šiam procesui, gali aiškiai apibrėžti savo poziciją dėl teisinės sistemos pagal Europos žmogaus teisių konvenciją ir EŽTT sprendimų svarbos?
– Can the Council, taking into account the (legal) commitment of the EU to accede to the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms and the ongoing work of all the EU institutions in this process, clearly denote its stance on the significance of the ECHR legal framework and the rulings of the ECtHR?
– ar Taryba gali aiškiai nurodyti, kokio poveikio minėtasis sprendimas turės reglamento „Dublinas II“ taikymui, turint omenyje tai, kad šiuo metu bet koks valstybių narių vykdomas asmenų išsiuntimas į Graikiją reikštų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos pažeidimą?
– Can the Council indicate clearly what impact the abovementioned judgment will have on the functioning of the 'Dublin II' Regulation, bearing in mind that currently any expulsion by Member States to Greece will constitute a breach of the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms?
– ar Taryba pritaria nuomonei, jog EŽTT sprendimas rodo, kad reglamentas „Dublinas II“ yra neveiksmingas?
– Does the Council concur with the opinion that the ECtHR judgment shows that the 'Dublin II' Regulation is dysfunctional?
Jei ne, ar Taryba gali aiškiai pagrįsti savo nuomonę, jei ji mano, kad reglamentas „Dublinas II“ taikomas pagal paskirtį?
If not, can the Council clearly enunciate if it deems that the 'Dublin II' Regulation is functioning according to its purpose?
– ar Taryba gali aiškiai nurodyti, ar ji mano, kad reglamentas „Dublinas II“ visiškai atitinka valstybių narių solidarumo principą, kaip numatyta SESV 67 straipsnio 2 dalyje?
– Can the Council clearly state if it considers that the 'Dublin II' Regulation fully reflects the principle of solidarity among Member States, as promulgated in Article 67 (2) TFEU?
Jei taip, ar Taryba mano, kad šiuo metu taikoma vadinamoji paskirstymo sistema visiškai atitinka šį principą ir nebūtina jos keisti?
If so, does the Council then consider that the current 'system of allocation' is therefore fully in line with this principle and does not require any change?
– ar Taryba ketina pakeisti savo poziciją vykstant deryboms dėl reglamento „Dublinas II“ išdėstymo nauja redakcija, atsižvelgdama į EŽTT sprendimą?
– Is it the intention of the Council to adjust the current negotiations on the recast of the Dublin II Regulation in the light of the ECtHR judgment?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000016/2011
Question for oral answer O-000016/2011
– ar Komisija, atsižvelgdama į (teisinį) ES įsipareigojimą prisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir į visų ES institucijų darbą vykstant šiam procesui, gali aiškiai apibrėžti savo poziciją dėl teisinės sistemos pagal Europos žmogaus teisių konvenciją ir EŽTT sprendimų svarbos?
– Can the Commission, taking into account the (legal) commitment of the EU to accede to the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms and the ongoing work of all the EU institutions in this process, clearly denote its stance on the significance of the ECHR legal framework and the rulings of the ECtHR?
– ar Komisija gali aiškiai nurodyti, kokio poveikio minėtasis sprendimas turės reglamento „Dublinas II“ taikymui, turint omenyje tai, kad pagal šį sprendimą bet koks šiuo metu valstybių narių vykdomas asmenų išsiuntimas į Graikiją reikštų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos pažeidimą?
– Can the Commission indicate clearly what impact the abovementioned judgment will have on the functioning of the 'Dublin II' Regulation, bearing in mind that, in the light of the judgment, currently any expulsion by Member States to Greece will constitute a breach of the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms?
– ar Komisija pritaria nuomonei, jog EŽTT sprendimas rodo, kad reglamentas „Dublinas II“ yra neveiksmingas?
– Does the Commission concur with the opinion that the ECtHR judgment shows that the 'Dublin II' Regulation is dysfunctional?
Jei ne, ar Komisija gali aiškiai pagrįsti savo nuomonę, jei ji mano, kad reglamentas „Dublinas II“ taikomas pagal paskirtį?
If not, can the Commission clearly enunciate if it deems that the 'Dublin II' Regulation is functioning according to its purpose?
– ar Komisija, turėdama omenyje tai, kad pagal minėtąjį sprendimą valstybėms narėms faktiškai draudžiama išsiųsti prieglobsčio prašytojus į Graikiją, gali nurodyti, kokios procedūros (pvz., suverenumo išlygos) turėtų laikytis valstybės narės?
– Given the fact that the aforementioned judgment de facto bars Member States from expelling asylum seekers to Greece, can the Commission indicate which procedure, e.g. 'the sovereignty clause', the Member States should follow?
– ar Komisija gali aiškiai nurodyti, ar ji mano, kad reglamentas „Dublinas II“ visiškai atitinka valstybių narių solidarumo principą, kaip numatyta SESV 67 straipsnio 2 dalyje?
– Can the Commission clearly state if it considers that the 'Dublin II' Regulation fully reflects the principle of solidarity among Member States, as promulgated in Article 67 (2) TFEU?
Jei taip, ar Komisija mano, kad šiuo metu taikoma vadinamoji paskirstymo sistema visiškai atitinka šį principą ir nebūtina jos keisti?
If so, does the Commission then consider that the current 'system of allocation' is therefore fully in line with this principle and does not require any change?
Jei ne, kaip Komisija ketina įgyvendinti šį principą taikant bendrą Europos prieglobsčio sistemą?
If not, how does the Commission intend to implement this principle into the common European asylum system?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000017/2011
Question for oral answer O-000017/2011
Kultūros ir švietimo komiteto vadu Tema: Strategijos "ES 2020" perspektyva kultūros, švietimo ir jaunimo politikos srityse
on behalf of the Committee on Culture and Education Subject: The future of the EU 2020 Strategy in the fields of culture, education and youth
Kokių konkrečių priemonių Taryba ketina imtis siekdama garantuoti, kad būs sukurtos veiksmingesnės programos numatant atitinkamą biudžeto struktūrą?
What concrete measures does the Council intend to take to guarantee the development of more efficient programmes with an appropriate budgetary framework?
Ar Taryba gali išsamiau paaiškinti, koks vaidmuo įgyvendinant strategiją „ES 2020“ bus skirtas „Žinių Europos“ principui ir ypač daugiametėms programoms?
Can the Council explain the role that will be given to the 'Europe of Knowledge' principle and, in particular, to the multiannual programmes in the framework of the EU 2020 Strategy?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000018/2011
Question for oral answer O-000018/2011
Komisijos 2011 m. darbo programoje trūksta švietimo, kultūros, jaunimo, garso ir vaizdo ir sporto sričių strateginių iniciatyvų, nors pagrindiniai strategijos „ES 2020“ tikslai – gerinti švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, taip pat kultūros politiką.
The Commission Work Programme 2011 shows a lack of strategic initiatives in the fields of education, culture, youth, the audiovisual sector and sport, despite the fact that the main objectives of the EU 2020 strategy are to strengthen education and lifelong learning, as well as cultural policy.
Ar Komisija, turėdama mintyje naujas 2013–2020 m. programas, gali atsakyti į šiuos klausimus:
In view of the new multiannual programmes for the period 2013-2020, can the Commission answer the following:
Kokių konkrečių priemonių ji ketina imtis, siekdama užtikrinti, kad būtų parengtos veiksmingesnės programos ir būtų nustatyta atitinkama biudžetinė struktūra?
What concrete measures does it intend to take to guarantee the development of more efficient programmes with an appropriate budgetary framework?
Ar Komisija gali užtikrinti, kad iniciatyva „Judus jaunimas“ nepakenks esamoms daugiametėms programoms arba jų nepakeis, ir ar ji gali išsamiai apibūdinti jos turinį ir pagrindinius tikslus?
Can the Commission ensure that the 'Youth on the Move' initiative will not undermine or replace the existing multiannual programmes, and describe in detail its content and main goals?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000019/2011
Question for oral answer O-000019/2011
Vystymosi komiteto vadu Tema: dėl Pasaulio banko energetikos strategijos besivystančioms šalims
on behalf of the Committee on Development Subject: The World Bank's Energy Strategy for developing countries
Pasaulio banko grupė (PBG) rengia naują energetikos strategiją, kurią tikimasi baigti 2011 m. viduryje.
The World Bank Group (WBG) is preparing a new Energy Strategy, expected to be finalized in mid-2011.
Naujoji PBG energetikos strategija rengiama siekiant įgyvendinti PBG įgaliojimus, susijusius su skurdo mažinimu, padedant besivystančioms šalims patenkinti jų energijos poreikius taip, kad būtų atsižvelgiama į tvarumo rezultatus trimis aspektais: aplinkos, socialinėje ir ekonominėje srityse.
The new WBG Energy Strategy is called upon to fulfil its mandate of poverty reduction by helping developing countries meet their energy needs in a manner that respects the ‘triple bottom line’ of sustainability: environmentally, socially, and economically.
Kokie yra pagrindiniai veiksmai, kurių ketina imtis Taryba tam, kad prisidėtų užtikrinant prieinamas atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo galimybes neturtingiems kaimo vietovių gyventojams?
What are the main actions envisaged by the Council to contribute with renewable energy options to the rural poor in an affordable way?
Pagaliau, siekiant užtikrinti atitiktį ES strateginiams šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslams, ar Taryba pritaria Europos Parlamento rekomendacijai, kad Europos investicijų bankas turėtų priimti strategiją, kurią įgyvendinant būtų siekiama didinti paramą švariai energijai ir palaipsniui mažinti paramą iškastinio kuro projektams, išskyrus projektus, kurie specialiai skirti padėti neturtingiems ir užtikrinti jiems prieigą prie energijos?
Finally, and in order to safeguard the coherence with the EU’s strategic goals of reducing greenhouse gas emissions, does the Council agree with the recommendation by the European Parliament that the European Investment Bank should adopt a strategy to increase its support for clean energy and phase out its support for fossil fuel projects, with the exception of projects specifically aimed at providing benefits and access to energy for the poor?
Jei pritaria, kaip ji ketina prisidėti prie šios rekomendacijos?
If so, how does it envisage contributing to this recommendation?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000020/2011
Question for oral answer O-000020/2011
Vystymosi komiteto vadu Tema: Pasaulio banko energetikos strategija besivystančioms šalims
on behalf of the Committee on Development Subject: The World Bank's Energy Strategy for developing countries
Pasaulio banko grupė rengia naują energetikos strategiją, kurią tikimasi baigti 2011 m. viduryje.
The World Bank Group (WBG) is preparing a new Energy Strategy, expected to be finalized in mid-2011.
Strategijoje raginama vykdyti savo įsipareigojimą mažinti skurdą padedant besivystančioms šalims patenkinti joms aktualias energetikos reikmes vadovaujantis trejopu požiūriu į tvarų vystymąsi, t. y. atsižvelgiant į aplinkos apsaugos, socialinius ir ekonominius tikslus.
The strategy is called upon to fulfil its mandate of poverty reduction by helping developing countries meet their energy needs in a manner that respects the ‘triple bottom line’ of sustainability: environmentally, socially, and economically.
Kaip Komisija ketina prisidėti prie šios strategijos ir užtikrinti neturtingiesiems kaimo vietovių gyventojams galimybes naudotis atsinaujinančios energijos ištekliais už prieinamą kainą?
How is the Commission going to contribute to this Strategy by bringing renewable energy options to the rural poor in an affordable way?
Atsižvelgiant į ES veiksmus siekiant Pasaulio banko iškelto strateginio tikslo laipsniškai nutraukti paskolas iškastinio kuro projektams, kokias teisėkūros priemones yra numačiusi Komisija, siekdama atkreipti Europos investicijų banko dėmesį į poveikį klimato kaitai, kuris daromas įgyvendinant šio banko paskolų lėšomis finansuojamus gavybos projektus?
In view of the EU’s contribution to the WB strategic goal of phasing out lending in fossil fuel projects, what legislative instruments has the Commission in mind so that the European Investment Bank takes account of the climate change implications of its lending to extractive projects?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000021/2011
Question for oral answer O-000021/2011
EFD frakcijos vardu Tema: Europos arešto orderio naudojimas Juliano Assange'o byloje
on behalf of the EFD Group Subject: Use of the EAW (European Arrest Warrant) in the Julian Assange case
Ar Komisija nemano, kad byla prieš Julianą Assange'ą atskleidžia galimą piktnaudžiavimą Europos arešto orderiu politiniais tikslais?
Does the Commission feel that the case against Mr Julian Assange demonstrates the possible abuse of the EAW for political purposes?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000022/2011
Question for oral answer O-000022/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: Graikija ir Belgija pažeidė Europos žmogaus teisių konvenciją
on behalf of the ALDE Group Subject: Violation of the European Convention on Human Rights by Greece and Belgium
Ypač Belgija buvo smerkiama dėl to, kad prieglobsčio prašytojui iš Afganistano ji sukėlė pavojų, susijusį su Graikijos prieglobsčio teikimo procedūros trūkumais ir sulaikymo bei gyvenimo sąlygomis, o tai prieštarauja konvencijos nuostatoms.
Belgium in particular was condemned for having exposed an Afghan asylum-seeker to risks linked to deficiencies in the asylum procedure in Greece, and to detention and living conditions that were in breach of the Convention.
ar gali Taryba (ypač pirmininkaujanti Vengrija) įsipareigoti pradėti derybų procesą su Europos Parlamentu dėl reglamento „Dublinas II“ peržiūros?
Can the Council (in particular the Hungarian Presidency) commit itself to starting the negotiation process with the European Parliament on the revision of the Dublin II Regulation?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000023/2011
Question for oral answer O-000023/2011
Ypač Belgija buvo smerkiama dėl to, kad prieglobsčio prašytojui iš Afganistano ji sukėlė pavojų, kylantį dėl Graikijos prieglobsčio teikimo procedūros trūkumų, ir sudarė tokias sulaikymo bei gyvenimo sąlygas, kurios prieštarauja konvencijos nuostatoms.
Belgium in particular was condemned for having exposed an Afghan asylum-seeker to risks arising from deficiencies in Greece’s asylum procedure and to detention and living conditions that were in breach of the Convention.
Ar gali Komisija paaiškinti, kokius tyrimus, susijusius su Graikijos laikymusi prieglobsčio acquis , ji atliko ir nurodyti tas aqcuis sritis, kuriose Graikija daro pažeidimų?
Can the Commission explain what evaluations it has carried out in respect of Greece’s compliance with the asylum acquis , and specify the areas of that acquis in which Greece falls short?
Atsižvelgiant į tai, kad minėtuoju teismo sprendimu valstybėms narėms de facto uždraudžiama išsiųsti prieglobsčio prašytojus į Graikija, ar gali Komisija nurodyti, kokios procedūros pagal ES teisės aktus turėtų laikytis valstybės narės nagrinėdamos tarptautinės apsaugos prašymus tų asmenų, kurie priešingu atveju būtų perkelti į Graikiją?
Given that the aforementioned judgement de facto bars Member States from expelling asylum seekers to Greece, can the Commission indicate which procedure the Member States should follow in order to process the international protection claims of those who would otherwise be transferred to Greece, while complying with EU legislation?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000024/2011
Question for oral answer O-000024/2011
2011 m. sausio 21 d.
On 21 January 2011 the Grand Chamber of the European Court of Human Rights (ECHR) delivered its long-awaited judgment in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece (application no.
Šiame sprendime EŽTT, be kita ko, nurodė, kad asmenų perdavimas Graikijai pagal II Dublino reglamentą aiškiai prieštarauja Europos žmogaus teisių konvencijai, atsižvelgiant į prieglobsčio suteikimo procedūros trūkumus Graikijoje.
In its ruling the ECHR found, inter alia, that expulsions to Greece under the Dublin II Regulation constitute a manifest breach of the ECHR owing to deficiencies in Greece’s asylum procedure.
Remiantis Teismo sprendimu, valstybė narė (šiuo atveju – Belgija), perduodama prieglobsčio prašytojus, kad jiems būtų taikoma Graikijos prieglobsčio suteikimo procedūra, pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją (be kita ko, jos 3 ir 13 straipsnius).
According to the Court’s ruling, a Member State (in this case Belgium) violates Articles 3 and 13 (inter alia) of the ECHR if it exposes asylum-seekers to an asylum procedure in Greece.
Ar Taryba sutinka, kad sprendimas byloje M.S.S. prieš Belgiją ir Graikiją puikiai parodo, kad įvairios prieglobsčio teisės aktų paketo direktyvos tarpusavyje susijusios ir kad išardžius prieglobsčio teisės aktų paketą bendra Europos prieglobsčio sistema taps neišsami ir nebeveiks?
1. does the Council agree that the judgement in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece painstakingly illustrates the intrinsic interconnections between the various directives within the ‘asylum package’, and that unravelling the asylum package can only result in an incomplete and dysfunctional Common European Asylum System?
Kitaip tariant, ar šis sprendimas neparodo, kad itin svarbu prieglobsčio teisės aktų paketą priimti visą vienu metu, o ne jį dirbtinai priiminėti dalimis?
In other words, does this judgement not show that it is essential to adopt the asylum package as a whole, rather than taking an artificial, piecemeal approach?
Ar Taryba mano, kad, remiantis sprendimo esme, reikėtų iš naujo įvertinti pagrindinius II Dublino reglamento principus?
Is it of the opinion that, on the merits of this judgment, a reassessment of the cornerstone principles of the Dublin II Regulation is called for?
Ar ji ketina greitai atlikti šį įvertinimą ir pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą ir išvadas?
Does it intend to undertake such a reassessment exercise promptly, and to inform Parliament of its progress and outcome?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000025/2011
Question for oral answer O-000025/2011
Ar Komisija sutinka, kad sprendimas byloje M.S.S. prieš Belgiją ir Graikiją puikiai parodo, kad įvairios prieglobsčio teisės aktų paketo direktyvos tarpusavyje susijusios ir kad išardžius prieglobsčio teisės aktų paketą bendra Europos prieglobsčio sistema taps neišbaigta ir nebeveiks?
1. does the Commission agree that the judgement in the case of M.S.S. v. Belgium and Greece painstakingly illustrates the intrinsic interconnections between the various directives within the ‘asylum package’, and that unravelling the asylum package can only result in an incomplete and dysfunctional Common European Asylum System?