natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar Komisija planuoja naudotis kokiomis nors kitomis priemonėmis, bendradarbiaudama su TATENA ir kitomis svarbiomis tarptautinėmis institucijomis, siekdama palengvinti saugią branduolinę plėtrą šalia išorinių ES sienų?
Does the Commission plan to use any other instruments in cooperation with the IAEA and other relevant international bodies to facilitate safe nuclear expansion at the EU’s external borders?
Kaip Komisija užtikrins šių atominių elektrinių, esančių šalia išorinių ES sienų, stebėseną, bendradarbiaudama su TATENA, ESPOO ir kitomis svarbiomis tarptautinėmis institucijomis?
How will the Commission ensure monitoring of such NPPs at the EU’s external borders in cooperation with the IAEA, Espoo and other relevant international bodies?
Ar Komisija sieks, kad minėti projektai būtų oficialiai įvertinti iš naujo, jei šie projektai neatitiks tarptautinių standartų?
Will the Commission seek an official reassessment of the projects, in case they fail international standards?
Ar, Komisijos nuomone, taisyklės dėl ES elektros energijos importo, pavyzdžiui, draudimas importuoti elektros energiją, pagamintą atominėse elektrinėse, kurios neatitinka pripažintų saugos standartų (vadinamąją nešvarią elektros energiją), galėtų būti veikiantis svertas siekiant įgyvendinti aukščiausius branduolinės saugos ir saugumo standartus atominėse elektrinėse, kurios yra ne Europos Sąjungoje?
In the Commission’s opinion, could the rules on EU electricity imports, such as banning imports of nuclear power which do not meet recognised safety standards (‘dirty power’), become an active leverage to implement the highest nuclear security and safety standards in NPPs outside the EU?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000104/2011
Question for oral answer O-000104/2011
EFD frakcijos vardu Tema: Europos užimtumo ir mokymo agentūros
on behalf of the EFD Group Subject: European employment and training agencies
EUROFUND, Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP), Europos mokymo fondas (EMF) ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (OSHA) – Europos agentūros, kurių veiklos įvairūs aspektai susiję su ta pačia sritimi: užimtumu ir mokymu.
EUROFUND, CEDEFOP, ETF and OSHA are European agencies that deal with various aspects of the same area: employment and training.
Ar dabartinėmis aplinkybėmis, kai Europai tenka išgyventi ir beprecedentinio nedarbo lygio, ir didelės finansinės įtampos, atsiradusios dėl biudžeto, kurio nepakanka įvykdyti likvidumo reikalavimams, numatytiems Europos Sąjungai pagal Lisabonos sutartį, dėl karo ir humanitarinės krizės Šiaurės Afrikoje ir dėl ekonomikos valdymo sistemos subsidijų kai kuriose valstybėse narėse, laikotarpį, Komisija gali pateikti informaciją apie šių agentūrų darbuotojų skaičių, bendras valdymo ir priežiūros išlaidas, jų finansavimo šaltinius ir jų veiklos sferą?
In view of the current situation in which Europe is having to tackle both unprecedented rates of unemployment and a period of acute financial stress due to a budget that is insufficient to manage the liquidity requirements imposed on the EU by the Treaty of Lisbon, by the war and humanitarian crisis in North Africa and by the bailout of the economic governance system in some Member States, can the Commission provide information on the number of employees, the overall cost of the management and maintenance of these agencies, their sources of funding and their spheres of action?
Kas priima sprendimus dėl jų veiklos programavimo ir kaip?
Who decides on the programming of their activities and how?
Kokios yra sąveikos su Europos Parlamentu galimybės nustatant kasmetinę jų veiklos programą?
What are the opportunities for interaction with the European Parliament in determining their annual programme of activities?
Kokiomis kiekvienos iš keturių agentūrų išskirtinėmis savybėmis būtų galima pagrįsti bendrą jų egzistavimą nekeliant neefektyvaus ir nereikalingo išlaidų dvigubinimosi grėsmės?
For each of the four agencies, what are the distinguishing features which justify their coexistence without risking an inefficient and unnecessary duplication of costs?
Ar būtų įmanoma sugrupuoti šias agentūras siekiant padidinti jų sinergiją ir pagerinti efektyvumą?
Would it be conceivable to group these agencies together in order to increase their synergies and improve efficiency?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000105/2011
Question for oral answer O-000105/2011
S&D frakcijos vardu Tema: ES bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis 2011 m.
on behalf of the S&D Group Subject: Stress tests of the EU banking sector in 2011
Nesuderintas tarpvalstybinis požiūris buvo viena iš nesėkmingo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis priežasčių.
The lack of a harmonised cross-border approach was among the reasons why the stress tests were unsuccessful.
Pavyzdžiui, kiekviena šalis galėjo nuspręsti, kurie bankai turėtų būti testuojami nepalankiausiomis sąlygomis, kurios taip pat skyrėsi ir paaiškėjo, kad daugeliu atvejų pateikta informacija buvo neteisinga.
For instance, each country could decide which banks should undergo the stress test, the adverse scenarios were also different and in many cases the information provided turned out to be incorrect.
Šių metų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis atliks naujai sukurta Europos bankininkystės institucija, kuri kovo 18 d. paskelbė testavimo nepalankiausiomis sąlygomis planus ir metodologijas.
This year's stress tests will be conducted by the newly created European Banking Authority, which released the scenarios and methodology for its stress tests on 18 March.
Lyginant su praeitais metais atlikti tam tikri patobulinimai, bet, siekiant užtikrinti naujos Europos finansų institucinės struktūros patikimumą, gal Komisija gali paaiškinti:
There are some improvements compared to last year but, in order to ensure the credibility of the new European Financial institutional framework, can the Commission explain:
Kokie pagrindiniai pasikeitimai numatyti siekiant išvengti praeitų metų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis nesėkmės?
What are the main changes to avoid a repetition of last year's failure of the banking stress test exercise?
Kaip Komisija gali garantuoti, kad testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apims svarbius rizikos elementus, kurie galimi visose valstybėse narėse?
How can the Commission guarantee that the stress tests will cover the relevant risk potential in all Member States?
Kaip Komisija užtikrins sąžiningą požiūrį į skirtingas bankininkystės struktūras ir verslo modelius valstybėse narėse?
How does the Commission ensure a fair approach to the different banking structures and business models across Member States?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000106/2011
Question for oral answer O-000106/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: Naftos kainų augimo sukelta Europos žuvininkystės sektoriaus krizė
on behalf of the ALDE Group Subject: European fisheries sector crisis due to rise in oil prices
Kylančios degalų kainos sudarė papildomą naštą daugeliui ES įmonių.
The continuing rise in fuel prices has put an additional burden on many businesses in the EU.
Ypač ES žvejai kenčia dėl tokių didesnių kainų, nes jie susiduria su vis labiau senkančiais ištekliais ir tuo pat metu su mažomis jų žuvininkystės produktų kainomis.
Notably EU fishermen suffer from these higher prices, mainly because they are dealing with an increasingly scarce resource and at the same time low prices paid for their fishery products.
Ar gali Komisija pateikti savo nuomonę ir pasiūlymus šiais klausimais:
Can the Commission elaborate its views and proposals with regard to the following questions:
Kokį poveikį daro padidėjusios degalų kainos ES ekonomikai ir užimtumui?
What effect does the rise in fuel prices have on the EU economy and on employment?
Kokiems ES sektoriams gresia didžiausia rizika dėl to, kad jie negali susitvarkyti su didėjančiomis energijos išlaidomis?
Which EU sectors are at greatest risk because they are unable to pass on their rising energy costs?
Kokią skubią pagalbą gali suteikti ES, nesukurdama ilgalaikių rinkos iškraipymų?
What kind of emergency help can the EU provide without creating long-term distortions?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000107/2011
Question for oral answer O-000107/2011
S&D frakcijos vardu Tema: Kylančios naftos kainos ir parama žvejams
on behalf of the S&D Group Subject: Rising oil prices and support for fishers
Per pastaruosius dvejus metus išaugusios naftos kainos turėjo didelės įtakos žuvininkystės sektoriaus veiklos išlaidoms.
In the last two years the rise in oil prices has had a heavy impact on operating expenses in the fisheries sector.
Naftos kaina padidėjo nuo 37 JAV dolerių 2009 m. pradžioje iki daugiau nei 100 JAV dolerių 2011 m. pradžioje.
The oil price increased from USD 37 in early 2009 to more than USD 100 at the beginning of 2011.
Dėl padidėjusių veiklos išlaidų žvejai susidūrė su dideliais sunkumais, ypač smulkūs ir smulkiąja žvejyba besiverčiantys pakrančių žvejai, taip pat iš atokių uostų veiklą vykdantys žvejai.
The resulting increased operational costs have put fishers under serious pressure, especially small-scale and artisanal coastal fishers and those operating from remote ports.
Komisija į paskutinįjį naftos kainos piką 2007 m. sureagavo priimdama de minimis reglamentą, pagal kurį valstybėms narėms buvo leista remti žvejybos įmones maksimalia 30 000 eurų suma per trejus metus.
The Commission reacted to the last oil price peak in 2007 with a de minimis regulation, allowing Member States to support fisheries enterprises up to a maximum of EUR 30 000 over three years.
Pagal šį reglamentą valstybėms narėms leidžiama palengvinti naštą, patiriamą dėl naftos kanos didėjimo.
This regulation permits Member States to alleviate the oil price increases.
Kaip Komisija planuoja padėti Europos žuvininkystės sektoriui ir remti jį kylant naftos kainoms ir didelius žvejybos laivynus turinčioms šalims šiuo metu turint finansinių sunkumų?
How is the Commission planning to help and support the European fisheries sector in the context of rising oil prices and given the financial difficulties that countries with large fishing fleets are currently facing?
Kaip Komisija vertina dabartinio de minimis reglamento rezultatus turint mintyje jo poveikį Europos žvejų ekonominei būklei ir jūrų aplinkai?
How does the Commission assess the results of the current de minimis regulation as regards its impact on the economic situation of European fishers and the maritime environment?
Kaip juo pasinaudojo įvairios valstybės narės?
How has it been used by the different Member States?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000108/2011
Question for oral answer O-000108/2011
PPE frakcijos vardu Tema: Padėtis Kalnų Karabache
on behalf of the PPE Group Subject: Situation in Nagorno-Karabakh
Pastaraisiais mėnesiais pastebėjome, kad Rusija Armėnijai ir Azerbaidžanui tiekė daug ginklų.
In recent months we have witnessed major arms supplies from Russia to Armenia and Azerbaijan.
Tai gali padidinti įtampą, ypač Kalnų Karabacho regione ir visoje Pietų Kaukazo teritorijoje.
This may provoke increased tension especially around the Nagorno-Karabakh region and in the whole area of the South Caucasus.
Ar Vyriausioji įgaliotinė-Komisijos pirmininko pavaduotoja turi informacijos apie šiuos įvykius ir stebi padėtį?
Is the HR/VP aware of these developments and monitoring this situation?
Kokių veiksmų ketina imtis Europos Sąjunga, kad būtų užkirstas kelias konflikto paaštrėjimui?
What steps does the European Union intend to undertake in order to prevent a potential escalation of the conflict?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000109/2011
Question for oral answer O-000109/2011
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: Branduolinis saugumas praėjus 25-iems metams po Černobylio katastrofos
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Nuclear safety 25 years after the Chernobyl disaster
2011 m. balandžio mėn. minimos 25-osios Černobylio branduolinės katastrofos Ukrainoje metinės.
April 2011 marks the 25th anniversary of the Chernobyl nuclear disaster in Ukraine.
1986 m. balandžio 26 d. sistemos patikros metu dėl staigios energijos iškrovos susprogus branduoliniam reaktoriui jėgainėje nuvilnijo sprogimų banga.
On 26 April 1986 a sudden power output surge during a systems test caused a reactor vessel to rupture, leading to a series of blasts.
Didžiulė ugnies liepsna siautė 10 dienų.
An intense fire burned in the Chernobyl power plant for 10 days.
Į orą buvo išmesta daugiau nei 5,2 milijono terabekerelių radiacijos.
More than 5.2 million terabecquerels were released.
JT duomenimis, radioaktyvioji tarša pasklido net 500 km spinduliu nuo katastrofos vietos.
Contamination reached an area as far away as 500 km from the plant, according to the UN.
Gyventojai buvo evakuoti 30 km spinduliu.
The evacuation zone reached 30 km.
Iš teritorijų, esančių netoli branduolinio reaktoriaus, buvo evakuota 115 000 asmenų; nuo 1986 m. apie 220 000 Baltarusijos, Rusijos ir Ukrainos piliečių buvo perkelta gyventi į kitas vietas.
About 115 000 people from areas surrounding the reactor were evacuated and some 220 000 people from Belarus, the Russian Federation and Ukraine were subsequently relocated after 1986.
Ilgos trukmės laikotarpiu nustatyta, kad iki 2005 m. daugiau nei 6 000 avarijos vietoje buvusių vaikų ir paauglių susirgo skydliaukės vėžiu ir susirgimų skaičius gali didėti per kitus dešimtmečius.
In the long term, more than 6 000 cases of thyroid cancer had been reported up to the year 2005 in children and adolescents who were exposed at the time of the accident, and more cases can be expected during the next decades.
JT ataskaitoje pranešama, kad bendras patvirtintas 2008 m. žuvusiųjų nuo radiacijos žmonių skaičius – 64.
A UN report places the total confirmed number of deaths from radiation at 64 as of 2008.
Vis dar neaišku, koks bus galutinis skaičius žmonių, kuriuos paveikė ši nelaimė.
Disputes continue about how many people will eventually be affected.
Černobylio katastrofa priskiriama prie 7 lygio įvykių ir laikoma stambia avarija.
The catastrophe was rated at level 7 – a major accident.
Černobylio apsaugos fondą įkūrusi Europos Sąjunga teikė didžiausią finansinę paramą kovai su Černobylio katastrofos padariniais.
The EU, as a creator of the Chernobyl Shelter Fund, was the largest provider of financial assistance for fighting the consequences of Chernobyl.
Černobylio katastrofa ne tik nusinešė daugelio žmonių gyvybes, ji turės pražūtingų pasekmių sveikatai ir ateityje.
The Chernobyl accident has not only already caused a considerable number of casualties, but will still have disastrous effects on health for years to come.
Naujausių tyrimų duomenimis, mažiausiai dviejų Ukrainos apskričių gyventojai iki šiol vartoja radiacija užterštą maistą.
According to recent studies, residents of at least two Ukrainian districts continue to eat contaminated food.
Europos Komisijos finansuojama Tarptautinė ekspertų grupė (http://arch.iarc.fr) nesenai atliko su Černobyliu susijusių sveikatos klausimų tyrimo apžvalgą.
An international group of experts funded by the Commission (http://arch.iarc.fr) has recently completed a review of the status of Chernobyl health research.
Dabartinę situaciją Černobylyje ekspertai apibūdino kaip virtinę nekoordinuojamų tyrimų, kurių kiekvienas yra vertingas, tačiau nepadeda visapusiškai ir sistemingai apibrėžti bendrą šios katastrofos poveikį žmonių sveikatai“.
They describe the overall picture currently as ‘a series of uncoordinated studies, valuable in themselves but forming a patchwork rather than a comprehensive, structured attempt to delineate the overall health consequences of the accident.’
Ekspertai pataria kuo skubiau atlikti tarptautinį Černobylio katastrofos poveikio vertinimo tyrimą.
They advise that an international study should be set up on the effects of Chernobyl as soon as is possible.
– Ar Komisija ketina parengti ir paremti ilgalaikį (galintį trukti visą gyvenimą) tyrimą, kad nuodugniai ištirtų šios katastrofos padarinius Europos gyventojų sveikatai visose teritorijose, kuriose buvo užfiksuotas Černobylio radioaktyviųjų dulkių nusėdimas?
– Is the Commission prepared to set up and support a long-term (life span) study to assess the overall consequences on the human health of the European population in all the areas affected by the Chernobyl fallout?
– Ar Komisija turi duomenų apie dabartinę šalies ir aplinkos taršos būklę Černobylio regione ir labiausiai nukentėjusiose Baltarusijos, Ukrainos ir Rusijos srityse ir apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant apsaugoti gyventojus nuo radiacijos?
– Does the Commission have data on the current state of land and environmental contamination in the Chernobyl area and the most affected areas in Belarus, Ukraine and Russia, and the measures taken to protect humans against it?
– Ar Komisija ketina bendradarbiauti su Ukraina, kad pastatytų naują apsauginį skydą nuo radiacijos virš susprogusios Černobylio branduolinės jėgainės?
– Does the Commission intend to cooperate with Ukraine in order to construct a new contamination shield over the top of the stricken Chernobyl nuclear plant?
– Ar Komisija, artėjant 25-osioms Černobylio katastrofos metinėms, paragins šalių vyriausybes viešai įsipareigoti suteikti naują finansinę paramą kovai su šios branduolinės katastrofos padariniais?
– With the 25th anniversary approaching, will the Commission encourage governments to make public new cash commitments helping to fight the consequences of the nuclear accident?
Branduolinės katastrofos įvyksta staiga ir netikėtai – prieš 25-erius metus Černobylyje, vos prieš kelias savaites Fukušimoje.
Nuclear incidents strike by surprise and unexpectedly; Chernobyl 25 years ago, Fukushima just a few weeks ago.
Abu šie įvykiai parodė, kad branduolinių katastrofų pasekmės vietos ir regionų gyventojams gali būti pražūtingos.
Both accidents show that the consequences on the local and regional population can be severe.
Atsižvelgiant į branduolinių įrenginių skaičių ir jų išsidėstymą Europoje, akivaizdu, kad efektyvi gyventojų apsauga (tarp jų ir evakuacijos priemonės), yra tarpvalstybinis klausimas, nors radiologinio pavojaus tikimybė mums gali atrodyti nedidelė.
Given the number and location of the nuclear facilities in Europe, effective protection (including inter alia evacuation measures) of the population is clearly a cross-border issue – however unlikely a radiological incident may appear to us.
Atsižvelgiant į dabartinį koordinavimo lygį ES:
Regarding the current level of coordination in the EU:
– Apie kokius galimus scenarijus , susijusius su galimomis pasekmėmis įvairių ES valstybių narių gyventojams, jei tam tikroje vietoje (ES ar už ES ribų) įvyktų didelė branduolinė katastrofa, turi informacijos Komisija?
– What possible scenarios for the effect a serious nuclear accident at a given site (in the EU or nearby) would have on the population in different Member States is the Commission aware of?
– Kokia Komisijai pateikta informacija apie civilinės saugos koordinavimą bendradarbiaujant ES valstybėms narėms tarpusavyje ir ES ir trečiosioms šalims, pvz. apie jungtinius veiksmus kilus radiologiniam pavojui?
– What information does the Commission have on civil protection coordination between Member States and between the EU and third countries, such as joint exercises for the case of a radiological incident?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000110/2011
Question for oral answer O-000110/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: Persvarstyta Vengrijos Konstitucija
on behalf of the ALDE Group Subject: Revised Hungarian Constitution
Vengrijos opozicijos partijos, Vengrijos, Europos ir tarptautinės NVO, Europos ir tarptautinės institucijos, pavyzdžiui, Venecijos komisija, JT specialieji pranešėjai, valstybių narių vyriausybių ir parlamentų atstovai ir net JT Generalinis Sekretorius išreiškė didelį susirūpinimą dėl šio proceso ir dėl to, ar Konstitucijos projekte paisoma pagrindinių teisių, teisinės valstybės principų ir demokratijos, grindžiamos tinkama valdžios galių pusiausvyra ir mažumų apsaugos daugumos atžvilgiu.
Hungarian opposition parties, Hungarian, European and international NGOs, European and international bodies such as the Venice Commission, UN special rapporteurs, representatives of the governments and parliaments of Member States and even the UN Secretary-General have all raised numerous serious concerns about the process followed and the compatibility of the draft text of the Constitution with fundamental rights, the rule of law and democracy based on appropriate checks and balances and protection of minorities against the rule of the majority.
Tai vertybės, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, nes jos yra bendri valstybių narių konstituciniai principai (ES sutarties 2 straipsnis), kuriuos ES privalo gerbti, saugoti ir populiarinti visoje Europoje.
These values are the basis of the European Union, since they are common constitutional principles shared by the Member States (Article 2 TEU), which the EU must seek to respect, protect and promote in Europe.
Vengrijos ministras pirmininkas Viktor Orban pareiškė, kad jis pritartų tokiam ES vertinimui.
The Hungarian Prime Minister, Viktor Orban, stated that he would agree to such an evaluation by the EU.
Artimiausiomis savaitėmis Venecijos komisija taip pat pareikš nuomonę šiuo klausimu.
The Venice Commission will also issue an opinion on the matter over the next few weeks.
Kokių veiksmų ėmėsi Komisija dėl Vengrijos Konstitucijos suderinamumo su ES sutarties 2, 6 ir 7 straipsniais ir dėl to, ar jame paisoma bendrų demokratijos konstitucinių principų ir taisyklių dėl balsavimo teisių EP rinkimuose?
What action has the Commission taken in relation to the Hungarian Constitution and its compatibility with Articles 2, 6 and 7 TEU, common democratic constitutional principles and the rules on voting rights for EP elections?
Ar šių veiksmų ji ėmėsi dar prieš patvirtinant ir pasirašant Konstituciją, ar vėliau?
Did it intervene in the process in any way before or after the Constitution was approved and signed?
Kokių tolesnių veiksmų ji imsis dabar, kai Konstitucija jau patvirtinta ir pasirašyta?
What follow-up action is it taking now that the Constitution has been approved and signed?
Ar ji atliks vertinimą, kurio buvo prašyta?
Will it carry out the evaluation requested?
Kada ir kaip ji jį atliks ir ar atsižvelgs į Venecijos komisijos pastabas?
When and how will it do this, and will it take into consideration the comments made by the Venice Commission?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000111/2011
Question for oral answer O-000111/2011
Verts/ALE frakcijos vardu Tema: Europos arešto orderis
on behalf of the Verts/ALE Group Subject: European Arrest Warrant
Europos arešto orderis pasirodė esanti efektyvi priemonė kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu.
The European Arrest Warrant has proved to be an effective instrument in fighting cross-border crime and terrorism.
Tačiau Europos arešto orderio įvaizdis pašlijo po pranešimų, kad jis naudojamas ne baudžiamajam persekiojimui ir nuosprendžiui vykdyti, o apklausai ir nesunkiems teisiniams pažeidimams tirti, tinkamai net nesvarstant, ar perdavimas yra proporcingas, nepaisant reikalingų žmogiškųjų ir finansinių sąnaudų (maždaug 25 000 eurų už perdavimo procedūrą).
However, its reputation is being tarnished by reports of it being used for questioning instead of prosecution and execution of sentences and minor offences without proper consideration of whether surrender is proportionate, notwithstanding the human and financial costs involved (estimated at EUR 25 000 per surrender procedure).
Be to, sprendimo nevykdyti Europos parlamento arešto orderio jį išduodanti valstybė narė ne visada paiso, tai reiškia, jog vos tik kirtęs sieną asmuo vėl bus suimtas.
Furthermore, the decision not to execute a European Arrest Warrant is not always respected by the issuing Member State, meaning the person is arrested again once he or she crosses the border.
Taip pat nėra sąlygų tinkamai teisiškai atstovauti pagal Europos arešto orderį ieškomam asmeniui, tiek orderį išduodančioje, tiek jį vykdančioje valstybėje narėje.
In addition, there is no facility for adequate legal representation for persons sought under a European Arrest Warrant both in the issuing and executing Member State.