natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Artėjančioje plenarinėje sesijoje, rugsėjo 27 d., europarlamentarai aptars imigracijos klausimus su Tarybos ir Komisijos atstovais.
On 27 September the EP will debate immigration with Council and Commission during its next Strasbourg plenary session.
20060912STO10575 Tiesioginė transliacija Piliečių laisvių komitetas C. Baglioni svetainė
20060912STO10575 Concert live Civil Liberties (LIBE) Committee Baglioni website
Kas bus 2006 m.
EP launches search for 2006 Sakharov prize winner
Ši buvusi Kolumbijos senatorė kovojo prieš korupciją, prekybą narkotikais bei siekė derybų dėl pilietinio karo nutraukimo.
A former Colombian Senator and Presidential candidate as well as a leading campaigner against corruption and drug trafficking.
I. Betancourt kandidatūrą parlamentarų grupės vardu pasiūlė socialistė Marie-Arlette Carlotti (PSE).
She has been nominated by Marie-Arlette Carlotti (PSE) on behalf of a group of MEPs.
Kovotojai prieš įkaitų grobimą Kolumbijoje
Colombia: for all those fighting for the hostages kidnapped
Prof. Muthgard Hinkelmann-Toewe projektas
Fulda-Mosocho Project of Prof. Muthgard Hinkelmann-Toewe
„Fulda-Mosocho“ projekto tikslas – moters genitalijų žalojimo išgyvendinimas ir moterų gyvenimo sąlygų gerinimas Kenijos Mosocho regione.
The goal of the project is to overcome female genital mutilation (FGM) in the Mosocho region in Kenya and improve the living conditions of women.
Šis rašytojas ir žurnalistas kovoja prieš mari etninės grupės, priklausančios ugro finų kalbų grupei, rusifikaciją.
A minority and human rights activist, he is the leader of the Mari ethnic opposition against the totalitarian regime in the Republic of Mari El (Russian Federation).
Vyskupas Erwin Kräutler
Bishop Erwin Kräutler
Žmogaus teisių gynėja, kovojanti prieš vaikų prostituciją ir sekso vergiją Kambodžoje ir Pietryčių Azijoje.
A Cambodian human rights defender, she is fighting against infant prostitution and sex slavery among women and children in Cambodia and South-East Asia.
Aleksandras Milinkevičius
Alexander Milinkevich
Už demokratiją Baltarusijoje kovojantis opozicijos lyderis, Lukašenkos oponentas praėjusiuose prezidento rinkimuose.
An ex-presidential candidate against President Alexander Lukashenko, he is calling for a democratic future for his country.
Libano žurnalistas ir diplomatas, entuziastingas dialogo Artimuosiuose Rytuose rėmėjas.
A Lebanese journalist and diplomat, he is an enthusiastic supporter of the Arabic identity.
Nominuotas siekiant atminti žuvusiuosius Rafiq Hariri , Basil Iléhan, Samir Kassir, George Haoni ir Gebrane Tueni.
Nominated for Sakharov prize in memory of assassinated Lebanese personalities: Rafiq Hariri , Basil Lléhan, Samir Kassir, George Haoni and Gebrane Tueni.
Už humaniškesnę Etiopiją be prievartos ir bado kovojantis Etiopijos žmogaus teisių tarybos (EHRCO) įkūrėjas.
A founding member of EHRCO (Ethiopian Human Rights Council) and human rights defender, he is fighting against violence and famine in Ethiopia and for a more humane socio-political order.
Juodai vilkinčios moterys - Belgradas
"Women in Black" - Belgrade
20060913STO10589 Sacharovo premija – parama žmogaus teisėms pasaulyje
20060913STO10589 Sakharov Prize in focus
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//EN
CŽV kalėjimai Europoje: dar daug neatsakytų klausimų
MEPs demand clarification on secret CIA detention centres
CŽV kalėjimai ES teritorijoje?
Controversy over alleged CIA detention centres in Europe refuses to die down
JAV prezidentui pripažinus, jog egzistuoja slapti CŽV kalėjimai užsienyje, kuriuose laikomi įtariami teroristai, parlamentarai siekia išsiaiškinti galimą ES valstybių dalyvavimą CŽV vykdytose operacijose bei CŽV kalėjimų ES egzistavimą.
After US President George W Bush revealed the existence of secret CIA detention centres in Europe for suspected terrorists, MEPs wanted clarification about the possible involvement of EU governments in the detention and transfer of prisoners by the CIA and the existence of CIA detention centres in Europe.
Kokia parlamentarų reakcija į naujai pasirodžiusius faktus?
We asked MEPs for their reactions to the latest revelations.
Kilus įtarimų, jog ES valstybių teritorijos galėjo būti naudojamos įkalintųjų gabenimui ir neteisėtam sulaikymui, šių metų sausį EP įkūrė laikinąjį komitetą, tiriantį galimą ES vyriausybių dalyvavimą šiame procese.
Following concerns that European countries were used by the CIA for the transportation and illegal detention of prisoners, the European Parliament set up a temporary committee in January 2006 to look into the involvement of EU governments.
Prieš penktąsias rugsėjo 11 d. įvykių metines prezidentas Bušas pareiškė, kad CŽV programa padėjo išgelbėti nekaltas gyvybes ir išvengti naujų išpuolių.
Just prior to the 5th anniversary of the September 11 attacks, President Bush said the CIA programme had saved innocent lives and helped to stop new attacks.
Jis sakė, kad kalėjimai liks įslaptinti, tačiau neigė, jog juose prisipažinimai išgaunami prievartos būdu.
He said locations of the centres will remain secret but denied allegations of torture being used in interrogations.
Naujas posūkis EP tyrime
Shift in EP inquiry
Komiteto pirmininkas, Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos narys Carlos Coelho sako, jog „daugelis mus kritikavo, sakydami, kad mūsų tyrimas remiasi melagingais faktais, dabar įsitikinome, kad esame teisūs“.
Carlos Coelho, co-chair of the committee and a Portuguese member of the Group of European People's Party-European Democrats (EPP-ED) said, “we have been criticized by many people saying our investigation was based on lies, now we have the proof that we were right."
Ne visi europarlamentarai turi vienodą nuomonę dėl JAV prezidento praėjusios savaitės kalbos pasekmių.
Not all the members share their views on the implications of US President statements last week.
Jis tik pareiškė, jog CŽV kalėjimai buvo ir yra, ir jei jie ras bent vieną teroristą, jis atsidurs juose.“
He just stated that prisons of CIA existed and continue existing and if they will find any terrorist they will put him there.”
Pirminės laikinojo komiteto išvados
Previous findings of the temporary Committee
Įpusėjus tyrimui, liepos mėn., laikinasis komitetas dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse („TDIP komitetas") paskelbė pirminį pranešimą.
The temporary committee on the alleged use of European countries by the CIA for illegal activities (so-called "TDIP Committee") issued an interim report in July, part way through its investigation.
EP rezoliucijoje teigiama, kad kai kuriais atvejais CŽV yra tiesiogiai atsakinga už "įtariamų teroristų neteisėtą sulaikymą, išsiuntimą, grobimą ir sulaikymą" Europoje ir kritikuoja kai kurių ES šalių bendradarbiavimą.
The EP resolution based on this report says that the CIA was in some cases directly responsible for the "illegal seizure, removal, abduction and detention of terrorist suspects" in Europe and criticises the involvement and complicity by certain EU states.
Vis dėlto, joje taip pat pabrėžiama, jog "laikinasis komitetas iki šio nerado jokių įrodymų, patvirtinančių slaptų kalėjimų egzistavimą ES“.
But, it also noted that the "temporary committee has so far not revealed any evidence or proof of the existence of secret prisons in the EU".
Kas yra TDIP komitetas
What is the TDIP Committee?
Laikinasis EP komitetas buvo įsteigtas šių metų sausį, siekiant ištirti žiniasklaidos pranešimus apie numanomą neteisėtą CŽV veiklą ES šalyse.
The Parliament agreed to set up a cross-party temporary Committee on the alleged use of European countries by the CIA for the transport and illegal detention of prisoners during its plenary session in January.
Jo tikslas – išsiaiškinti, ar ES teritorijoje buvo CŽV sulaikymo centrų ir ar valstybių narių ar kandidačių vyriausybės bendradarbiavo atliekant „ypatinguosius perdavimus“.
Its purpose was to ascertain whether any secret CIA detention centres were established on European territory, and whether any governments of EU states or candidate countries cooperated in the practice of “extraordinary renditions”.
Galutinė komiteto pranešimo versija bus pateikta 2007 m. vasarį.
The Committee's final report is due by February 2007.
20060913STO10607 Rezoliucija dėl preliminaraus pranešimo CŽV – „tiesiogiai atsakinga“ Parlamentas tiria įtarimus dėl CŽV veiklos Laikinasis komitetas Interviu su europarlamentarais
20060913STO10607 Resolution on Interim Report Press report: CIA "directly responsible" says interim report Interview with 2 MEPs when they began their report Parliament's committee into the allegations CIA secret detention centres, MEP's reaction
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0316 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0316 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060706STO09670 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060706STO09670 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060308STO05902 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060308STO05902 0 NOT XML V0//EN
EP pirmininko J. Borrell vizitas Libane rugsėjo 14-15 d.
President Borrell in Lebanon 14-15 September
Josep Borrell, Europos Parlamento pirmininkas
Josep Borrell, President of the European Parliament
Josep Borrell rugsėjo 14-15 d. lankysis Libane, siekdamas išreikšti parlamentarų solidarumą su Libano žmonėmis po jame praūžusio konflikto.
Josep Borrell, President of the European Parliament, will visit Lebanon on 14-15 September to convey MEPs' solidarity with the people there following the recent conflict.
Šis EP pirmininko vizitas turi simbolinę prasmę, kadangi Parlamentas dar birželio 20 d. reikalavo nedelsiant nutraukti ugnį ir reiškė susirūpinimą dėl humanitarinės krizės regione.
The visit will be symbolic as Parliament called for an immediate ceasefire as early as 20 July.
Rugsėjo 7 d. rezoliucijoje EP nariai pabrėžė būtinybę ieškoti politinių klausimų sprendimo būdų, kadangi Artimųjų Rytų konfliktas „negali būti išspręstas karinėmis priemonėmis“.
This reflected its alarm at the spectacular military escalation and the resulting humanitarian crisis
Vizito metu J. Borrell su Libano vadovybe aptars humanitarines problemas, su kuriomis susiduria Libanas.
Later, on 7 September 2006, in a further resolution, MEPs stressed the need for a comprehensive political settlement in the region as 'there is no military solution to the conflict in the Middle East'.
Būdamas institucijos, turinčios bendrojo sprendimo teisę biudžeto srityje, pirmininku, J. Borrell užtikrins Libano politikus dėl tolimesnės ES finansinės paramos.
During the course of his visit, President Borrell will meet senior government figures and discuss the serious humanitarian problems facing Lebanon.
ES parama, atmetus dvišalę valstybių narių pagalbą, iki šio siekė 107 mln. eurų.
As President of the Institution with budgetary co-decision powers in the EU, he will assure them of the financial backing of the European Union, which has so far contributed EUR 107 million in aid, (this excludes donations from individual countries).
Jis taip pat informuos apie EP vaidmenį užtikrinant Libano atstatymą ir aplinkosaugos problemų sprendimą.
He will also inform them of the significant role the Parliament intends to play in the reconstruction of Lebanon and its environment.
20060913STO10653 Darbotvarkė
20060913STO10653 Full schedule
Darbuotojų mobilumas – ką vis dar baugina ES plėtra?
Working in the EU: has enlargement presented new opportunities?
Darbo paieška ES
Looking for jobs abroad has become more popular
Pasak parlamentarės, ataskaita dar kartą patvirtino, jog baimės dėl migracijos bangos nepasiteisino.
When 10 new countries joined the EU in 2004, only Ireland, the UK and Sweden allowed unrestricted access for their workers.
Kaip žinia, 2004 m. gegužę tik Airija, Švedija ir JK panaikino apribojimus darbuotojams iš 8 naujai įstojusių VRE valstybių.
This has certainly proved popular, in the UK alone 427, 000 people had come to work there by August this year.
Darbo rinkas 2006 m. gegužę atvėrė Suomija, Graikija, Portugalija, Ispanija, o vėliau ir Italija, kitos valstybės tą daro palaipsniui.
Two years later Finland, Greece, Portugal, Spain and Italy followed suit.
Austrija ir Vokietija gali išlaikyti apribojimus ne ilgiau kaip iki 2011 m., tuo tarpu Lenkija ir Vengrija numato atsakomąsias priemones savo darbo rinkas saugančių valstybių piliečiams.
Belgium, Denmark, Luxembourg, France and the Netherlands are gradually easing restrictions while only Austria and Germany remain committed to keeping them for the maximum time allowed - until 2011.
Pasak tyrimo išvadų, ekonominė migracija Europoje išlieka nedidelė – dešimties naujųjų šalių piliečiai sudaro tik 0,2 proc.
The report says that "transitional arrangements" maintain the artificial separation between "old" and "new" Europe leading to mistrust.
Tiesioginio ryšio tarp rinkos atvėrimo ir migracijos srautų nėra – populiarios ne tik rinką atidariusios, bet ir „tradicinės “ migrantų pamėgtos šalys, tokios kaip V okietija ir Austrija.
It also calls for "circular migration" so that workers use the knowledge and skills acquired abroad when they return back home.
Palyginti su išorine imigracija į ES, vidinė migracija vis dar lieka nedidelė.
This could prevent a feared "brain drain".
Tokios pačios išvados skamba ir b alandžio mėn.
The view of MEPs
EP patvirtintame Csaba Őry pranešime, kuriame reikalaujama ES valstybių solidarumo.
Irish MEP Mairead McGuinness of the European People's Party said that "since enlargement in 2004 we have seen an increase in migration from the 'new' Member States to some of the EU 15.
Airijos atstovė krikščionė demokratė Mairead McGuinness apgailestavo, kad, „nors laisvas asmenų judėjimas ir yra viena pagrindinių ES laisvių, piliečiai per mažai naudojasi šia laisve“.
In spite of the fact that free movement of labour is one of the key freedoms enjoyed by EU citizens it appears that it is not exercised as often as it could be".
Portugalijos komunistų ir žaliųjų atstovė Ilda Figueiredo pasisako už lygias ES darbuotojų teises, tam pritaria ir Čekijos socialdemokratas Libor Rouček, manantis, kad „turi būti panaikinta bet kokia diskriminacija tarp darbuotojų“.
For the Socialist Group Libor Rouček, a Czech Member MEP said "the ECAS report confirms again the experience of those Member States which have opened their labour markets…that the fears of massive influx of the labour force are not justified."
ECAS ataskaitoje siūloma panaikinti apribojimus, tačiau didinti kontrolę.
Ona Juknevičienė, a Lithuanian Liberal member warned of the danger of migrant flows.
Joje rekomenduojama sustiprinti darbdavių tikrinimą, siekiant išvengti išnaudojimo, nelygybės ir užtikrinti migrantų teises. „Pažeidimų bus tol, kol nebus sukurti efektyvūs mechanizmai, apsaugantys darbuotojus nuo nesąžiningų darbdavių“, – mano M. McGuinness.
"The majority of Lithuanian emigrants seek for the better jobs outside the country because they must support their families and old parents.
Tam pritaria ir I. Figueiredo: „Patikrinimus būtina vykdyti dažniau“.
These are the most needy groups of social society many of them under the poverty line.
„Protų nutekėjimo“ problema
The problem of "brain drain" from Lithuania is also significant..."
Pasak M. McGuinness, pakaitinė migracija pradeda vykti tik praėjus nemažai laiko.
The concerns...have proved unfounded - there has been no flood of migrants, welfare or otherwise."
Vis dėlto, L. Rouček pareiškė tikįs, jog „daugelis šiuo metu dirbančių atvėrusiose savo darbo rinkas ES šalyse žmonių kada nors sugrįš su naujais įgūdžiais ir vertinga patirtimi“.
For the European United Left Portuguese Member Ilda Figueiredo said "I agree that the inspections (into possible exploitation) must be intensified to prevent exploitation and unequal treatment of immigrants".
ECAS įkūrė „karštąją liniją“, kurios ekspertai padeda spręsti darbuotojų mobilumo problemas, konsultuoja bei domisi piliečių nuomonėmis laisvo judėjimo klausimais.
ECAS opened a "free movement" hotline on 1 August that will be open until 30 September to collect evidence from individuals and companies about their experiences".
Pervezo Mušarafo vizitas Europos Parlamente
Musharraf at the Parliament: "a unique privilege to interact with you"
Prezidentas Mušarafas atsako į deputatų klausimus
Pakistan's President Musharraf makes his case
Susitikęs su EP pirmininku Josepu Borrelliu ir frakcijų lyderiais, trečiadieni Pakistano prezidentas generolas Pervezas Mušarafas (Pervez Musharraf) užbaigė dviejų dienų vizitą Europos Parlamente.
Pakistan's President, General Pervez Musharraf, rounded off a two day visit to the European Parliament on Wednesday by meeting with the leaders of its political groups and EP President, Josep Borrell.
Pasak Pakistano prezidento, jo šalis – svarbi kovos su terorizmu dalyvė, o europarlamentarai turėtų aktyviai skatinti ES ir Pakistano prekybos ryšius.
His message was that the West should see his country as a key ally in the war on terror and that MEPs could help the EU and Pakistan increase trade links.
Jis taip pat padėkojo už ES Pakistanui suteiktą humanitarinę pagalbą po 2005 m. žemės drebėjimo.
He also thanked the EU for the humanitarian assistance it had given following the 2005 earthquake.
Susitikimo metu frakcijų lyderiai kėlė žmogaus teisų ir branduolinių ginklų platinimo klausimus.
He said that concerns over issues such as human rights and nuclear proliferation had been raised by leaders of parliament's political groups during the meeting.
Pasibaigus susitikimui, EP pirmininkas padėkojo už Pakistano indėlį didinant pasitikėjimą santykiuose su Indija bei Pakistano armijos vaidmenį kovoje su terorizmu.
During Tuesday's meeting with the foreign affairs committee the President spelt out the challenges for Pakistan and faced some tough questions from MEPs about his rule.
Būtinas glaudesnis ES ir Pakistano bendradarbiavimo, sako Mušarafas
You can read a full report of the meeting by clicking on the link below.
Pristatydamas padėtį Pakistane, P. Mušarafas pabrėžė, kad norint „įveikti sunkumus“, Pakistanui būtina ES parama.
The democratic and economic development of Pakistan needs substantial assistance - and improving market access to the EU for Pakistani goods was a key Musharraf demand.
Prezidentas pažymėjo, jog ES rinkos atidarymas Pakistano prekėms būtų geriausia paramos Pakistano ekonomikai ir demokratijai išraiška.
Internally the Pakistan army has been engaged in extensive combat operations against Al-Qaida and members of the Taliban movement.
P. Mušarafas priminė Pakistano kariuomenės vaidmenį kovoje su Al-Qaeda bei Talibanu.
Mr Musharraf pledged to keep fighting the "Talibanisation" of parts of Pakistan.
Prezidentas paprašė ES pagalbos sprendžiant Kašmyro klausimą, daugiau nei pusę amžiaus temdantį Pakistano ir Indijos santykius.
He asked for EU help with the ongoing dispute over Kashmir which has poisoned Indian-Pakistan relations for nearly 60 years.
P. Mušarafas pabrėžė, kad Pakistano visuomenė yra „nuosaiki, religinga ir tolerantiška“, o Pakistanas tapo branduoline valstybė tik dėl Indijos jai keltos grėsmės.
Mr Musharraf stressed the "moderate, religious and tolerant" nature of his country and said that it had only gone nuclear to meet the threat that a nuclear armed India posed.
Jie taip pat reikalavo mirties bausmės vykdymo sustabdymo ir kritikavo religinės tolerancijos trūkumą šalyje.
They also called for a moratorium on the death penalty and questioned a lack of religious tolerance.
Vis dėlto, ji prašė prezidento stengtis “panaikinti visas moterų diskriminacijos formas“ ir kovoti su „garbės nusikaltimais“.
However, she urged the President to act to “eliminate gender discrimination in all its manifestations" in Pakistan as well as instances of "honour killings" of women (who may have been accused of adultery).
N. Gill sakė, jog prezidentas turi užtikrinti, jog „žmogaus teisių būtų laikomasi visoje Pakistano teritorijoje“.
Ms Gill said the President must "ensure that human rights are respected throughout Pakistan".
Paklaustas apie savo kaip generolo ir prezidento ateitį, Mušarafas sakė priimsiąs sprendimą 2007 m., remdamasis šalies konstitucija.
Questioned about his own future as a General and President, he said, "I'll take decision in 2007 according to the constitution of Pakistan".
20060914STO10661 Spaudos tarnybos pranešimas
20060914STO10661 Musharraf in the Foreign Affairs committee
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060908IPR10492 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060908IPR10492 0 NOT XML V0//EN
ES siekia gerinti žmogaus teisių apsaugą
MEPs back EU Agency for Fundamental Rights for 2007
Pagrindinių teisių agentūra pradės veikti 2007 m.
New Fundamental Rights Agency for 2007
2007 m. pradžioje planuojama įkurti ES Pagrindinių teisių agentūrą.
Parliament's Civil Liberties committee has strongly backed the establishment of a new "fundamental rights" agency for the EU to be established in Vienna.
Kadangi pagarba pagrindinėms laisvėms yra ES egzistavimo pagrindas, europarlamentarai siekia įsteigti efektyvią, nepriklausomą ir plačius įgaliojimus turinčią instituciją.
However, it wants the scope of the Agency's mandate to be extended to include not just the current 25 members, but also those seeking to join the Union and countries with which the EU has "stabilisation or association agreements".
Naujoji agentūra įsikurtų Vienoje.
The chief role of the Agency will be to ensure that the values enshrined in the Charter of Fundamental Rights are respected.
Agentūros steigimo pagrindas – Pagrindinių teisių chartija, apibrėžianti pagarbą demokratijos ir žmogaus teisių apsaugos principams.
It covers everything from the right to equal pay for men and women to the right to access health care and medical treatment.
Agentūra būtų nepriklausomas centras, prižiūrintis, kaip laikomasi ES teisės ginamų ir chartijoje minimų pagrindinių teisių.
The practical task of staff in Vienna will be to monitor the human rights situation in the EU, offer advice on improvements, raise awareness of the issues among the public and work closely with civil society.
Jos funkcijos apims informavimą, duomenų rinkimą ir analizę, ES narių ir institucijų konsultavimą bei bendradarbiavimą su pilietine visuomene.
It will supersede the "European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia" already based in the Austrian capital.
EP Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas parengė pranešimo projektą dėl Pagrindinių teisių agentūros steigimo.
Agency to be a "reference point" on human rights
Rugsėjo 13 d. komiteto patvirtinto pranešimo autorė – Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos narė iš Vengrijos Kinga Gál.
Following the adoption of the report supporting the Agency on 13 September, Kinga Gál, a Hungarian member of the European Peoples' Party who drafted the report, said that "the Agency is especially important since the ratification of the EU Constitution [which incorporates the Charter], is presently on hold.
Pagrindinis EP Piliečių laisvių komiteto narių užduodamas klausimas – agentūros įpareigojimai „trečiojo ramsčio“ klausimuose, t.y. policijos, teisingumo, kovos su terorizmu srityse.
She said she hoped the Agency would in future "be the reference point when discussing human rights..."
Vis dėlto, agentūra nepriimtų asmeninių skundų dėl žmogaus teisių pažeidimų – tuo užsiima Europos žmogaus teisių teismas Strasbūre.
A key issue for members of the Civil Liberties committee is the Agency's scope regarding cooperation between governments on policing, justice and counter-terrorism issues.
Parlamentarai siūlo išplėsti agentūros kompetenciją ir į ją įtraukti ir šalis kandidates bei valstybes, su kuriomis pasirašyti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimai.
This would take it into the whole issue of data protection for airline passengers - and whether such data should be made available to the US government to fight terrorism.
Jie taip pat teigia, jog į Parlamento nuomonę turi būti atsižvelgiama sudarant agentūros penkerių metų darbo planą bei siūlant kandidatus į agentūros direktoriaus postą.
MEPs also want Parliament to have greater consultation on the five-year work plan for the Agency and who will fill the post of Director.