natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dabar ES pramonė visiškai priklauso nuo RŽE importo iš Kinijos, kuri pasaulyje užima monopolinę padėtį.
Currently, EU industry entirely depends on REE imports from China, which has the global production monopoly.
Ar ES turi išsamią RŽE strategiją?
Does the EU have a comprehensive strategy on REEs?
Ar strategijoje numatyti sprendimai, susiję su galimu kainų kilimu dėl Kinijos eksporto apribojimų?
Does the strategy cater for a possible rise in prices as a result of Chinese export restrictions?
Ar įvertinta, kaip svarbu Europos pramonę aprūpinti RŽE?
Has the critical nature of REE supplies for European industry been assessed?
Kokį vaidmenį, Komisijos nuomone, perdirbimas galėtų atlikti atsižvelgiant į prekybos politikos teikiamas galimybes ir į turimus nuosavus išteklius?
In the Commission’s opinion, what role could recycling play in view of the opportunities provided by trade policy and the availability of own resources?
Ar Komisija turi priemonių, kuriomis būtų galima įvertinti Europos pramonei taikomos perdirbimo politikos sąnaudas?
Does the Commission have the means at its disposal to assess the costs of the recycling policy for European industry?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000042/2011
Question for oral answer O-000042/2011
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Bendros ES persikėlimo programos sukūrimas
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Establishment of a joint EU resettlement programme
Remiantis Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro duomenimis, kasmet apie 200 000 pabėgėlių turi būti perkelti į trečiąją šalį.
According to the UNHCR, around 200 000 refugees need to be resettled into a third country every year.
Į JAV, Kanadą, Australiją, Braziliją ir Čilę kasmet perkeliama apie 100 000 pabėgėlių, o Europoje perkėlimas vykdomas retai: šiuo metu 10 valstybių narių vykdo perkėlimą ir tai sudaro tik 4 500 pabėgėlius, kurie kasmet priimami į ES.
While around 100 000 refugees are annually resettled to the US, Canada, Australia, Brazil and Chile, resettlement is scarcely used in Europe: currently, 10 Member States carry out resettlement, which represents a total number of only 4 500 refugees annually hosted by the EU.
Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas 2010 m. vasario 23 d. sesijos metu pritarė ambicingos ES persikėlimo programos idėjai ir pateikė dviejų pranešimų projektus: vieną dėl Europos Komisijos komunikato dėl ES persikėlimo programos ir kitą dėl siūlomų Europos pabėgėlių fondo dalinių pakeitimų.
The European Parliament's Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE), in its session of 23 February 2010, supported the idea of an ambitious EU resettlement programme and presented two draft reports: one on the Communication of the European Commission on the EU resettlement programme, and another on the proposed amendments to the European Refugee Fund (ERF).
Abiems pranešimams buvo pritarta EP didžiąja dauguma 2010 m. gegužės mėn. ir buvo sulaukta tikro Komisijos, Tarybos ir EP sutarimo dėl šių pranešimų politinio turinio.
Both reports were approved by a large majority of the EP in May 2010, and there was a real consensus between the Commission, the Council and the EP with regard to the political content of these reports.
Praėjus vieneriems metams po balsavimo EP ir kadangi pirmajam svarstymui nėra nustatyta termino, vis dar laukiame Tarybos užbaigiant bendro sprendimo procedūrą ir jau praradome vienerius metus (2011 m.) finansinės paramos, skirtos naujoms ES priimančioms šalims.
Almost one year after the vote by the EP - and as first reading does not have a deadline for completion - we are still waiting for the Council to complete the codecision procedure and we have already lost one year (2011) of financial support to the new EU host countries.
Ar Taryba ketina šios bendro sprendimo procedūros pabaigimą įrašyti į savo prioritetų darbotvarkę?
Is the Council intending to put the completion of this codecision procedure in its agenda of priorities?
Ir apskritai, ar Taryba toliau stabdys visų teisės aktų, kuriuose numatomi deleguoti teisės aktai dėl finansinių klausimų, kaip įtvirtinta Lisabonos sutartyje, priėmimą?
And, on a more general note, will the Council persist in blocking all the legislation that provides, as endorsed by the Lisbon Treaty, for delegated acts on financial matters?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000043/2011/patikr.1
Question for oral answer O-000043/2011/rev.1
ALDE frakcijos vardu Tema: Europos aprūpinimo retųjų žemių elementais užtikrinimas
on behalf of the ALDE Group Subject: Securing Europe's supply of rare earth elements
Retųjų žemių elementai (RŽE) labai svarbūs daugeliui taikomųjų aukštųjų technologijų ir ekologiškų technologijų, pvz., vėjo varomų turbinų ir hibridinių transporto priemonių, kūrimui.
Rare earth elements (REE) are critical to hundreds of high-tech applications, and key to the development of green technologies such as wind-powered turbines and hybrid vehicles.
ES pramonė šiuo metu visiškai priklauso nuo RŽE importo iš Kinijos, kuriai tenka 97 % pasaulinės produkcijos.
EU industry currently depends totally on REE imports from China, which controls 97% of world production.
Be to, nors RŽE paklausa pasaulyje auga, Kinija jau paskelbė žymius eksporto apribojimus.
Furthermore, while global demand for REE rises, China has already announced significant export restrictions.
Manoma, kad jau 2014 m. pasaulyje bus jaučiamas 40 000 tonų RŽE produkcijos stygius.
It is estimated that already in 2014 a global production shortfall of 40 000 tonnes of REE will exist.
Kokių galimų artimiausiu metu priemonių Komisija siūlo imtis dėl RŽE, atsižvelgiant į Europos žaliavų iniciatyvoje (EŽI) nustatytus ramsčius?
What possible short-term measures is the Commission proposing to take regarding REE, in accordance with the pillars set out in the European Raw Materials Initiative (RMI)?
Kaip Komisija ketina spręsti opų RŽE klausimą, tęsdama savo nuolatinį dialogą su Kinija, laikydamasi prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo susitarimo ir vesdama derybas dėl ES ir Kinijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo?
How does the Commission intend to deal with the sensitive REE issue in its regular dialogue with China and within the trade and economic cooperation agreement and the ongoing negotiations for the EU China partnership and cooperation agreement?
Kokia dabartinė padėtis PPO šiuo klausimu?
What is the state of play within the WTO?
Kokių priemonių Europos Komisija ėmėsi kartu su savo partneriais, kad nustatytų alternatyvius RŽE šaltinius ir sumažintų Europos pramonei tenkančią tiekimo riziką?
What steps has the EC taken, along with its partners, to establish alternative sources of REE and minimise the supply risk for European industry?
Ar Komisija nagrinėjo galimybę sudaryti ilgalaikius prekybos susitarimus su kitomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis, išgaunančiomis RŽE, pvz., Lotynų Amerikos šalimis, Australija ir Kanada?
Has the Commission considered securing long-term trade agreements with other countries and regional organisations which produce REE, such as Latin-American countries, Australia and Canada?
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad RŽE būtini ne tik aukštųjų technologijų prietaisams ir ekologiškoms technologijoms, bet ir yra ypatingai svarbūs medicinos ir gynybos priemonėms, svarsto galimybę nustatyti šių medžiagų Europos kaupimo sistemą (remiantis panašiomis JAV, Japonijos ir Korėjos iniciatyvomis), siekiant užtikrinti tinkamą RŽE tiekimą ir kainų stabilumą?
Given that REE are necessary not only for high-tech appliances and green technologies but also for critical medical and defence applications, is the Commission considering the possibility of setting up a European stockpiling scheme for these materials (following similar moves by the US, Japan and Korea) in order to enable adequate REE supply and price stability?
Kokios perspektyvos Europos Sąjungoje pakartotinai panaudoti RŽE?
What are the prospects for REE recycling in the EU?
Ar kitoje mokslinių tyrimų bendrojoje programoje bus skiriamas didelis dėmesys RŽE pakeitimui kitomis medžiagomis?
Will REE substitution play an important role in the next research FP?
Kaip Komisija ketina skatinti Europos Sąjungos RŽE bendroves plėtoti ir eksploatuoti kitus šaltinius ES ir Grenlandijoje?
How does the Commission plan to encourage EU REE companies to redevelop and exploit other sources within the EU and in Greenland?
Kokių veiksmų Komisija ketina imtis siekdama užtikrinti, kad retųjų žemių elementų gavyba besivystančiose šalyse būtų visiškai skaidri ir būtų vykdoma tinkamai konsultuojantis su vietos bendruomenėmis?
What action does the Commission plan to take to ensure that extraction of rare earths in developing countries is undertaken in a fully transparent manner and with due consultation of local communities?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000044/2011
Question for oral answer O-000044/2011
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: Stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Subject: Prevention of natural and man-made disasters
2009 m. vasario 23 d. komunikate „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082), Komisija įsipareigojo:
In its communication of 23 February 2009 entitled ‘A Community approach on the prevention of natural and man made disasters’ (COM(2009)0082), the Commission undertook to:
– 2009 m. sudaryti Bendrijos turimų priemonių, skirtų nelaimių prevencinei veiklai remti, sąrašą siekdama įvertinti, kokiu mastu šios priemonės naudojamos, ir nustatyti jų taikymo trūkumus;
– establish, in 2009, an inventory of existing Community instruments capable of supporting disaster prevention activities, with the objective of assessing the degree of use of such instruments and identifying any gaps in their coverage;
– parengti prevencinių priemonių katalogą ir paraginti valstybes nares įvertinti, kaip būtų galima geriau įtraukti nelaimių prevenciją į nacionalines ES finansuojamas veiksmų programas;
– develop a catalogue of prevention measures and invite the Member States to assess the possibility of improving the integration of disaster prevention in national operational programming of EU funding;
– parengti išsamų turimų su nelaimėmis susijusių informacijos šaltinių aprašą;
– develop a comprehensive inventory of existing sources of information related to disasters;
– ištirti šiuo metu valstybėse narėse naudojamus pavojaus ir rizikos zonų žemėlapių sudarymo metodus ir šiuo pagrindu parengti Bendrijos pavojaus ir rizikos zonų žemėlapių sudarymo gaires, pagal kurias ypatingas dėmesys būtų skirtas tarpvalstybinį poveikį galinčioms turėti nelaimėms, ypatingiems atvejams ir didelio masto katastrofoms.
– carry out a study on current practices of hazard and risk mapping in the Member States, and, on this basis, to develop Community guidelines for hazard and risk mapping, focusing on disasters with potential cross-border impacts, exceptional events and large-scale disasters.
Kai tai susiję su dviem pirmaisiais punktais, Komisija savo atsakyme į klausimą E-0424/10 nurodė, kad 2009 m. pabaigoje pradėto šešių mėnesių tyrimo ataskaita turėjo būti baigta iki 2010 m. birželio pabaigos.
As regards the first two items listed above, the Commission stated in its answer to question E-0424/10 that the report of a six-month study launched at the end of 2009 was due to be completed by the end of June 2010.
Kai tai susiję su trečiuoju punktu, Komisija savo atsakyme į klausimą E-0425/10 nurodė, kad preliminarios atliktų darbų išvados bus įtrauktos į 2010 m. lapkričio mėn. ataskaitą, kurią paskelbs Europos aplinkos agentūra (EAA).
As regards the third item, the Commission stated in its answer to question E-0425/10 that preliminary conclusions of the work carried out would be part of a November 2010 report to be published by the EEA.
Kai tai susiję su ketvirtuoju punktu, Komisija savo atsakyme į klausimą E-0423/10 nurodė, kad minėtąsias gaires ji parengs iki 2010 m. pabaigos.
As regards the fourth item, the Commission stated in its answer to question E-0423/10 that it would develop the guidelines referred to before the end of 2010.
Ar Komisija galėtų pateikti informacijos apie darbo, kuris iki šiol nuveiktas šiose srityse, rezultatus?
Can the Commission provide information concerning the results of the work done so far in these areas?
Kokių konkrečių veiksmų Komisija ėmėsi ar ketina imtis, kad įgyvendintų rekomendacijas, pateiktas komunikato „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ ataskaitoje, kurią Europos Parlamentas patvirtino 2010 m. rugsėjo mėn.?
What specific actions has it taken – or does it intend to take – to implement the recommendations set out in the report on ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’ approved by Parliament in September 2010?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000045/2011
Question for oral answer O-000045/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: ES bendros pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimas
on behalf of the ALDE Group Subject: Establishment of a joint EU resettlement programme for refugees
Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuro duomenimis, kasmet į trečiąją šalį būtina perkelti apie 200 000 pabėgėlių.
According to the UNHCR, around 200 000 refugees need to be resettled into a third country every year.
Į JAV, Kanadą, Australiją, Braziliją ir Čilę kasmet perkeliama apie 100 000 pabėgėlių, o Europoje jie perkeliami retai: šiuo metu perkėlimą vykdo 10 valstybių narių ir tik 4 500 pabėgėlių kasmet apgyvendinama ES valstybėse narėse.
While around 100 000 refugees are annually resettled to the US, Canada, Australia, Brazil and Chile, resettlement is scarcely used in Europe: currently, 10 Member States carry out resettlement, which represents a total number of only 4 500 refugees annually hosted by the EU.
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas 2010 m. vasario 23 d. sesijos metu pritarė ambicingos ES perkėlimo programos idėjai ir pateikė dviejų pranešimų projektus – vieną dėl Europos Komisijos komunikato dėl ES perkėlimo programos, o kitą – dėl siūlomų dalinių Europos pabėgėlių fondo pakeitimų.
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, in its session of 23 February 2010, supported the idea of an ambitious EU resettlement programme and presented two draft reports: one on the Communication of the European Commission on the EU resettlement programme, and another on the proposed amendments to the European Refugee Fund (ERF).
Abiems pranešimams didžiąja balsų dauguma pritarta 2010 m. gegužės mėn.
Both reports were approved by a large majority in May 2010 and a real consensus was built between the Commission, the Council and the EP with regard to the political content of these reports.
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad jau praradome vienerius metus finansinės paramos, skirtos naujoms pabėgėlius priimančioms ES šalims.
One should note that one year of financial support to the new EU host countries has already been lost.
Esant dabartinei padėčiai Šiaurės Afrikoje, kurioje įsikūrusios keletas pabėgėlių stovyklų, dabar kaip niekad svarbu, kad ES inicijuotų perkėlimo programą.
Given the current situation in North Africa where some of the refugee camps are located, it is more important than ever that the EU initiates the resettlement programme.
Taigi, ar Taryba ketina į savo prioritetų darbotvarkę įtraukti siekį baigti šią bendro sprendimo procedūrą?
Therefore, does the Council intend to put the completion of the codecision procedure on the agenda of its priorities?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000046/2011
Question for oral answer O-000046/2011
Tema: ES politinės strategijos Viduržemio jūros regionui atgaivinimas
Subject: Revitalising the EU's political strategy in the Mediterranean region
Beveik 6 000 žmonių pastaraisiais mėnesiais išsilaipino Italijos pakrantėse, 3 000 iš jų tarp vasario 11 ir 14 d.
Nearly 6 000 people have landed on Italy’s coasts in recent months, 3 000 of them between 11 and 14 February.
Šie skaičiai akivaizdžiai rodo, kad susiduriame didelio masto ekstremalia situacija.
It is abundantly clear from these figures that we are facing a major emergency.
Atsižvelgiant į problemos, kuri gali dar labiau padidėti, mastą, Europai dabar nei bet kada anksčiau labai aktualu kuo greičiau sukurti strategiją, skirtą padėti toms šalims, kurios pačios niekada nepajėgs susidoroti su permainų, vykstančių Viduržemio jūros regione, poveikiu.
Given the extent of the problem, which is likely to become much worse still, it is more urgent than ever for Europe to develop a strategy to assist those countries that will never be able to cope with the impact of the upheavals taking place in the Mediterranean region on their own.
Šiuo klausimu Komisija jau yra išreiškusi savo norą padėti, ir Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime vasario 24 d. buvo pažadėta skirti 25 mln. eurų pagalbą Italijai susidoroti su ekstremalia imigracijos situacija.
In this connection, the Commission has already signalled its willingness to help, and the Justice and Home Affairs Council, meeting on 24 February, has pledged EUR 25 million to help Italy deal with the immigration emergency.
Nors šios pirmosios priemonės, kurios yra žingsnis teisinga linkme, yra skirtos spręsti skubiausius humanitarinės pagalbos aspektus, esminis klausimas – būtinybė parengti naują ES politinę strategiją Viduržemio jūros regionui – dar turi būti išspręstas.
While these initial measures – which are a step in the right direction – are designed to address the humanitarian emergency, the underlying issue of the need to develop a new EU political strategy for the Mediterranean region has yet to be resolved.
– Atsižvelgiant į Barselonos proceso ir Viduržemio jūros šalių sąjungos nesėkmę, ar Taryba ketina plėtoti veiksmingą ilgalaikę politinę strategiją dėl Viduržemio jūros regiono artimiausioje ateityje?
– In the light of the failure of the Barcelona Process and of the Union for the Mediterranean, does the Council intend to develop an effective long-term political strategy for the Mediterranean region in the near future?
– Jei taip, kokių priemonių ji ketina imtis siekdama užtikrinti pagarbą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms laisvėms – tiek dabartiniu pereinamuoju laikotarpiu, tiek ateityje –Šiaurės Afrikos šalyse, kurias paveikė neseniai vykę gyventojų sukilimai?
– If so, what steps does it intend to take to ensure respect for democracy, the rule of law and fundamental freedoms – both during the current transition phase and in the future – in the North African countries affected by the recent popular revolts?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000047/2011
Question for oral answer O-000047/2011
Tema: ES politinės strategijos Viduržemio jūros regionui atgaivinimas
Subject: Reactivating the EU political strategy for the Mediterranean
Beveik 6 000 žmonių pastaraisiais mėnesiais išsilaipino Italijos pakrantėse, 3 000 iš jų per tris dienas, tarp vasario 11 ir 14 d.
During the past month nearly six thousand people have landed in Italy, with three thousand arriving within the space of three days, from 11 to 14 February.
Šie skaičiai akivaizdžiai rodo, kad susiduriame didelio masto ekstremalia situacija.
These figures constitute crystal-clear evidence of a momentous emergency.
Atsižvelgiant į problemos, kuri gali dar labiau padidėti, mastą, Europai dabar nei bet kada anksčiau labai aktualu kuo greičiau sukurti strategiją, skirtą padėti toms šalims, kurios pačios niekada nepajėgs susidoroti su permainų, vykstančių Viduržemio jūros regione, poveikiu.
Given the characteristics of this phenomenon, which is certain to grow to a far greater order of magnitude, Europe needs more urgently than ever to draw up a strategy to help the countries concerned, which will never be able on their own to withstand the force of the upheavals now taking place in the Mediterranean area.
Šiuo klausimu Komisija jau yra išreiškusi savo norą padėti, o Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų taryba vasario 24 d. susitikime pažadėjo skirti 25 mln. eurų pagalbą Italijai susidoroti su ekstremalia imigracijos situacija.
The Commission has already shown some encouraging signs of willingness, and the Council, specifically the Home Affairs Ministers meeting on 24 February, has provided EUR 25 million to help Italy cope with the migrant emergency.
Nors šios pirmosios priemonės, kurios yra žingsnis teisinga linkme, yra skirtos spręsti skubiausius humanitarinės pagalbos aspektus, esminis klausimas – būtinybė parengti naują ES politinę strategiją Viduržemio jūros regionui – dar turi būti išspręstas.
These first steps in the right direction are intended to tackle the humanitarian emergency, but, be that as it may, there is one fundamental question still to be resolved, namely the new political strategy that Europe should adopt in relation to the Mediterranean.
– Atsižvelgiant į Barselonos proceso ir Viduržemio jūros šalių sąjungos nesėkmę, ar Komisija ketina plėtoti veiksmingą ilgalaikę politinę strategiją dėl Viduržemio jūros regiono artimiausioje ateityje?
– Given the failure of the Barcelona Process and the Union for the Mediterranean, does the Commission intend in the near future to draw up a long-term political strategy that can be implemented to useful effect in the Mediterranean area?
– Jei taip, kokių priemonių ji ketina imtis siekdama užtikrinti pagarbą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms laisvėms – tiek dabartiniu pereinamuoju laikotarpiu, tiek ateityje – Šiaurės Afrikos šalyse, kurias paveikė neseniai vykę gyventojų sukilimai?
– If so, what steps will it take to ensure that, during the present transitional phase and in the future, democracy, the rule of law, and fundamental freedoms are respected in the North African countries affected by the recent popular revolts?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000048/2011
Question for oral answer O-000048/2011
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto vadu Tema: Atsparumas antibiotikams
on behalf of the Committee on Agriculture and Rural Development Subject: Antibiotic resistance
Apie 50 proc. antibiotikų Europoje skirta naudoti gyvūnams, todėl tai iš tiesų svarbus klausimas, kurį būtina spręsti taikant gerai suderintą metodą.
Around 50% of the antibiotics in Europe are prescribed for animal use, making this a truly cross-cutting matter which calls for a well-coordinated approach.
Kadangi žmonės ir gyvūnai vienodai atsparūs antibiotikams, o moderni gyvulininkystė neįsivaizduojama be galimybės naudoti antibiotikus ligoms gydyti, Europos žemės ūkio sektorius susiduria su didžiule problema.
And, since antibiotic resistance is identical for humans and animals – and modern animal husbandry without the possibility to use antibiotics to cure diseases is unimaginable –, the European agriculture sector is facing a gigantic problem.
Europos Parlamentas paragino Komisiją kaupti ir analizuoti gyvūnų sveikatos produktų, įskaitant antibiotikus, naudojimo duomenis siekdamas užtikrinti, kad šie produktai būtų veiksmingai naudojami.
In particular, the European Parliament called on the Commission to collect and analyse data on the use of animal health products, including antibiotics, with a view to ensuring the effective use of such products.
Neskaitant šioje rezoliucijoje iškeltų klausimų, ar Komisija galėtų paaiškinti:
Further to this resolution, could the Commission explain:
1. kokių veiksmų imtasi ir (arba) kokių priemonių ketinama imtis šiems duomenims kaupti ir analizuoti?
1. what steps have been taken and/or which measures are envisaged to collect and analyse such data?
Kaip gyvūnų atsparumo antibiotinėms medžiagoms problema bus sprendžiama rengiant būsimas ES iniciatyvas, strategijas ir (arba) teisėkūros pasiūlymus?
3. in what manner the problem of antibiotic resistance in animals will be tackled through future EU initiatives, strategies and/or legislative proposals?
Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000049/2011
Question for oral answer O-000049/2011
ALDE frakcijos vardu Tema: Krizė dėl vulkaninių pelenų
on behalf of the ALDE Group Subject: Volcanic ash crisis